Справа № 756/4256/24
Провадження № 2/756/324/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участю секретаря судових засідань - Тагієва Р.Д.,

представника позивача - Кирей О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Турчак Світлана Миколаївна, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

УСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Кирей О.В. звернулася до Оболонського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з позовом до Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Турчак С.М. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно, а саме: 61/100 частин квартири АДРЕСА_1 . Між іншим, 39/100 частин цієї квартири належить позивачу на праві приватної власності на підставі Договору дарування від 02 червня 1995 року. 02 квітня 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_3 . Проте, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Турчак С.М. було відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, враховуючи те, що спадкоємцем пропущено строк для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що інших спадкоємців ані за законом, ані за заповітом після смерті його матері - ОСОБА_3 немає. Оскільки позивач є власником частини вказаної квартири, мати перебула на його повному утриманні, з 2015 року він оплачував лікування матері у онкологічній клініці «Інновація», доглядав її за місцем свого проживання у квартирі АДРЕСА_2 , а в подальшому у АДРЕСА_3 , на момент смерті вона проживала без реєстрації разом з позивачем декілька років, відтак, позивач вважав, що автоматично прийняв спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_3 . Крім того, позивач після смерті матері виїхав до США по сімейним обставинам та у подальшому перебував у відрядженнях. Беручи до уваги зазначене, строк для прийняття спадщини після смерті матері позивач пропустив з поважних причин, а тому просить суд визначити позивачу, додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 08.04.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Турчак Світлана Миколаївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

14.05.2024 на адресу суду від представника Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації надійшов відзив на позовну заяву, у якому серед іншого, просить здійснювати розгляд справи без присутності представника Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації.

23.05.2024 до суду від представника ОСОБА_1 -адвоката Кирей О.В. надійшло клопотання про заміну неналежного відповідача Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації на належного відповідача Київську міську раду.

29.05.2024 на адресу суду від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Кирей О.В. надійшло клопотання про витребування у Одинадцятої київської державної нотаріальної контори інформацію, чи відкривалася спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі наявності відкритої спадкової справи надати належним чином засвідчену копію спадкової справи. При цьому, представник позивача просив розглянути клопотання про витребування доказів та заміну відповідача за його відсутності.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 29.05.2024, замінено відповідача Оболонську районну в місті Києві державну адміністрацію на належного відповідача Київську міську раду, витребувано у Одинадцятої київської державної нотаріальної контори (м. Київ, вул. Левка Лук`яненка, 2-Д) інформацію, чи відкривалася спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі наявності відкритої спадкової справи надіслати належним чином засвідчену копію спадкової справи.

04.07.2024 на виконання вимог ухвали суду від Одинадцятої київської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи № 262/2024 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 .

31.07.2024 на адресу суду від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Кирей О.В. надійшло клопотання про долучення додаткових доказів.

22.08.2024 на адресу суду від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Кирей О.В. надійшли письмові пояснення по справі.

Протокольною ухвалою суду від 27.08.2024 залучено до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_2 .

17.09.2024 до суду надійшла заява від представника третьої особи ОСОБА_2 - адвоката Айрапетова М.А. про розгляд справи за відсутності третьої особи ОСОБА_1 та представника, при цьому зазначено, що ОСОБА_1 виконує завдання в зоні проведення бойових дій у зв`язку з відсічу збройної агресії РФ проти України.

Протокольною ухвалою суду від 18.09.2024 закрито підготовче судове засідання по справі, справу призначено до судового розгляду по суті.

16.12.2024 до суду від Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Турчак С.М. надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Кирей О.В. позовні вимоги підтримала, просила задовольнити у повному обсязі та прийняти до уваги, що позивач разом з матір`ю декілька років проживав до моменту її смерті, після смерті матері за виїхав за кордон по сімейних обставинах та робота позивача була пов`язана з численними відрядженнями.

Представник Київської міської ради у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся.

Треті особи в судове засідання не з`явились, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялися.

Допитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 суду показав, що з позивачем познайомився, коли почав працювати в компанії Елсінг, знає його приблизно 18 років. Коли мати захворіла, позивач забрав її до себе у приватний будинок, де доглядав за нею. Після смерті матері позивач виїхав за кордон по сімейним обставинам та перебував у відрядженнях по робочим питанням.

Допитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_5 суду показав, що позивача знає більше 30 років, з мамою позивача був знайомий. Мати проживала з позивачем, він возив її по лікарням та займався її доглядом. Після смерті матері позивач виїхав за кордон по сімейним обставинам та перебував у відрядженнях по робочим питанням.

Суд, заслухавши учасника судового процесу, допитавши свідків, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, надані письмові докази, відповідно до вимог закону, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За вимогами ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Зі змісту статті 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є рідним сином померлої ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_1 від 29.01.1959, свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 20.06.1984, свідоцтвом про зміну прізвища, імені, по батькові серії НОМЕР_3 від 15.06.1983, свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 від 11.05.1995, свідоцтвом про зміну прізвища серії НОМЕР_5 від 12.12.2014.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 від 18.01.2017.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на все належне їй майно.

02.04.2024 ОСОБА_1 звернувся до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Турчак С.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Турчак С.М. листом за №49/01-16/2024 від 02.04.2024 ОСОБА_1 було повідомлено, що останній пропустив строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 1270 ЦК України. Відповідно до ст.1272 ЦК України, що спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Нотаріусом запропоновано звернутись до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

З матеріалів спадкової справи №262/2024 щодо майна померлої ОСОБА_3 , убачається, що третя особа ОСОБА_1 10.04.2024 подав до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заступником завідувача Одинадцятої київської державної нотаріальної контори О.Васильєвою листом за №1426/02-14/262/2024 від 17.04.2024, третю особу ОСОБА_1 повідомлено, що відповідно до ст.ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини у шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця заяву про прийняття спадщини. У результаті здійсненої перевірки встановлено те, що в зазначений строк заяву він до будь-якої нотаріальної контори не подавав. Згідно із ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку, не подав заяву про прийняття спадщини або не надав докази фактичного її прийняття, то він вважається таким, що не прийняв її. З огляду на подані документи, убачається, що у надісланій заяві зазначено місце реєстрації спадкоємця АДРЕСА_4 , а місце реєстрації спадкодавця АДРЕСА_5 можна визначити відсутність факту прийняття спадщини. Зазначено, що пропущено строк для прийняття спадщини. Нотаріусом запропоновано звернутись до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Як убачається із матеріалів спадкової справи, спадкоємці, а ні за законом, а ні за заповітом у строки визначені законом не подали заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1218 цього ж Кодексу передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до частини першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За змістом ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 Про судову практику у справах про спадкування, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/170, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 11.11.2020 у справі № 750/262/20).

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, покази свідків, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними.

При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права.

У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших.

Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У зв`язку з наведеним позов підлягає задоволенню, суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк три місяці для подання до нотаріальної контори відповідної заяви про прийняття спадщини.

Керуючись статтями 10, 12-13, 76-81, 89, 258-259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Турчак Світлана Миколаївна, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_7 , додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 27.01.2025.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_7 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_6 );

Відповідач: Київська міська рада (, юридична адреса: м. Київ, вул. Хрещатик, 36);

Третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Турчак Світлана Миколаївна (адреса: м.Київ, вул.Княжий Затон, 14В);

Третя особа: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_8 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ).

Суддя М. М. Ткач