П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2025 року м. Київ

Справа № 753/5090/21

Провадження: № 22-ц/824/5069/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т. О.

суддів Нежури В. А., Соколової В. В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 29 жовтня 2024 року, постановлену під головуванням судді Маркєлової В. М.,

у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

у с т а н о в и в:

У березні 2021 року ПАТ «АК «Київводоканал» звернулося до суду із вказаним позовом, в якому просило стягнути з ОСОБА_2 заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 54 967,95 грн, 3 % річних у розмірі 4 863,47 грн, інфляційні втрати у розмірі 15 348,59 грн, витрати по оплаті судового збору у розмірі 2 270 грн.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 06 жовтня 2021 року замінено у справі первісного відповідача ОСОБА_2 на належного - ОСОБА_1 .

Заочним рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року позов ПАТ «АК «Київводоканал» задоволено повністю.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «АК «Київводоканал»: заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги в розмірі 54 967,95 грн; інфляційні втрати в розмірі 15 348,59 грн, 3 % річних в розмірі 4 863,47 грн; судовий збір в розмірі 2 270 грн, а всього до стягнення - 77 450,01 грн.

Вказане рішення суду набрало законної сили та було пред`явлено до примусового виконання.

Постановою старшого державного виконавця Дарницького ВДВС м. Київ ЦМУ МЮ (м. Київ) Копитка Б. В. від 09.04.2024 року відкрите виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 753/5090/21, виданого 15.02.2023 року, у якому як боржник зазначена ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У жовтні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення, в якій просила суд скасувати заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 листопада 2021 року у справі № 753/5090/21 за позовом ПАТ «АК «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, а також поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, обґрунтовуючи тим, що копію вказаного судового рішення не отримувала, про його наявність дізналась лише 10.10.2024 року, після ознайомлення з матеріалами справи її представника - адвоката Варянички С. А.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 29 жовтня 2024 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року у справі № 753/5090/21 відмовлено.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року у справі № 753/5090/21 залишено без розгляду.

Не погодившись із таким судовим рішенням, ОСОБА_1 направила 29.11.2024 року апеляційну скаргу, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконного та необґрунтованого судового рішення, просила ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що жодних процесуальних документів не отримувала та поштових відправлень не підписувала по справі № 753/5090/21 (провадження № 2/753/5329/21).

Ухвалами Київського апеляційного суду від 29 січня 2025 року відкрито апеляційне провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відмовляючи у задоволенні заяви суд першої інстанції виходив із того, що заява була подана до суду з порушенням процесуальних строків, а клопотання про поновлення строку для подачі заяви не містить об`єктивних непереборних труднощів для подання ОСОБА_1 заяви про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року у визначені законом строки, та безумовних підстав для поновлення строку на звернення до суду з такою заявою.

Колегія суддів погоджується із такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно ч.ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч.ч. 2-4 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформував практику, відповідно до якої національні суди пріоритетність мають надавати дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Зокрема, ЄСПЛ у справах "Світлана Науменко проти України", "Трегубенко проти України", "Праведна проти Росії", "Желтяков проти України" зазначає, що у випадках перегляду судових рішень як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами національні суди мають забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Загалом згідно з практикою ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (справи "Волчлі проти Франції", "ТОВ "Фріда" проти України").

Отже, встановлений ч. 2 ст. 284 ЦПК України строк на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення є одним з інструментів забезпечення принципу правової визначеності, адже право відповідача на доступ до суду апеляційної інстанції при заочному розгляді справи місцевим судом не є абсолютним та забезпечується за умови дотримання ним порядку та строку звернення до суду першої інстанції із заявою про перегляд заочного рішення.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).

У постанові від 12.06.2024 року у справі № 756/11081/20 (провадження № 14-25цс24) Велика Палата Верховного Суду, відступаючи від висновків, сформульованих у її постанові від 09.11.2021 року у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21), зробила такі висновки щодо застосування ст.ст. 126, 127 ЦПК України в сукупності зі ст.ст. 284, 286, 287 цього Кодексу:

- передбачені ч. 3 ст. 287 ЦПК України повноваження суду першої інстанції стосуються саме суті заяви про перегляд заочного рішення (зокрема, подання чи неподання відповідачем доказів по суті справи і доказів поважності неявки в судове засідання, на якому було ухвалене заочне рішення) і не застосовуються у ситуації пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення;

- оцінка поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та наявності підстав для його поновлення належить до компетенції місцевого суду, до якого подана така заява. Наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення є залишення такої заяви без розгляду на підставі ч. 2 ст. 126 ЦПК України, а не залишення її без задоволення.

Отже, Велика Палата Верховного Суду з огляду на здійснений нею відступ від правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2021 року у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21), констатувала наявність у суду першої інстанції повноважень на залишення заяви про перегляд заочного рішення без розгляду з підстав пропуску відповідачем строку на звернення до суду та відсутності передумов для його поновлення судом.

Колегія суддів враховує, що відповідно до положень ч. 5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

З матеріалів справи убачається, що ОСОБА_1 була обізнана про розгляд Дарницьким районним судом вказаної справи.

Так, 06.10.2021 року від представника позивача на адресу суду надійшло клопотання про заміну неналежного відповідача ОСОБА_2 на належного - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з відомостями електронного реєстру територіальної громади м. Києва ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 93).

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 06 жовтня 2021 року замінено у справі первісного відповідача ОСОБА_2 на належного - ОСОБА_1

ОСОБА_1 на адресу реєстрації її місця проживання: АДРЕСА_1 , суд надіслав копію ухвали від 06.10.2021 року та копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів, а також повістку з повідомленням про судове засідання у справі на 30.11.2021 року о 12 год. 20 хв., рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Зворотнє повідомлення повернулося до суду 06.12.2021 року з відміткою «вручено особисто» 30.11.2021 року (а.с. 94).

Також судом було повторно повідомлено ОСОБА_1 про судове засідання у справі на 22.12.2021 року о 12 год. 30 хв. (а.с. 98).

Ухваливши у справі 22.12.2021 року за відсутністю сторін заочне рішення, суд відповідно до норм чинного цивільного процесуального законодавства направив ОСОБА_1 на адресу реєстрації її місця проживання: АДРЕСА_1 , копію заочного рішення від 22 грудня 2021 року рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Зворотнє повідомлення повернулося до суду 24.05.2022 року з відміткою «вручено особисто» 20.05.2022 року (а.с. 106).

При цьому, у резолютивній частині заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року відповідачу роз`яснено строк та порядок подання заяви про його перегляд, а саме вказано, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Отримавши заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року, відповідач у справі або її представник у строки, визначені ч. 2 ст. 284 ЦПК України, не подали до суду першої інстанції заяву про перегляд заочного рішення.

Доводи апеляційної скарги на правильність висновків суду першої інстанції не впливають та їх не спростовують, а зводяться лише до незгоди з ухвалою суду першої інстанції.

Ураховуючи вищевикладене, висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення є обґрунтованим.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без задоволення, а ухвала Дарницького районного суду міста Києва від 29 жовтня 2024 року залишенню без змін.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 29 жовтня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, визначених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий Т. О. Невідома

Судді В. А. Нежура

В. В. Соколова