ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3306/25
провадження № 2-о/753/230/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2025 року м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Маркєлової В.М.,

за участю секретаря судового засідання Овчаренко К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами окремого провадження в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_3 про продовження обмежувального припису,

У С Т А Н О В И В :

17.02.2025 ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 , звернулась до Дарницького районного суду м. Києва із заявою про продовження обмежувального припису щодо ОСОБА_3 на строк 6 (шість) місяців.

Заявник просить визначити такі обмеження прав ОСОБА_3 :

- обмежити будь-яке спілкування з постраждалою дитиною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в тому числі через третіх осіб.

Заява обґрунтована таким.

Заявниця ОСОБА_1 разом зі своїм онуком ОСОБА_2 проживають за адресою: АДРЕСА_1 . Разом ними в цій квартирі проживає дочка заявниці заінтересована особа ОСОБА_3 разом із її родиною.

Через систематичне вчинення психологічного, фізичного, економічного насильства тіткою відносно свого племінника, заявниця у серпні 2025 року звернулась до суду з заявою про винесення обмежувального припису. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 15 серпня 2024 , по справі № 753/15292/24 заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 задоволено частково, винесено обмежувальний припис стосовно ОСОБА_3 на строк 6 (шість місяців), яким заборонено заінтересованій особі, будь-яке спілкування з постраждалою дитиною ОСОБА_2 , в тому числі через третіх осіб.

Обмежувальний припис було видано строком на 6 місяців.

Протягом дії обмежувального припису ОСОБА_3 неодноразово порушувала його умови. Агресія, цькування, залякування, нецензурна лайка, фізичне і психологічне насильство з боку заінтересованої особи відносно неповнолітнього ОСОБА_2 не припиняється.

Ризики повторного вчинення домашнього насильства продовжують існувати.

Відповідно до протокола автоматизованого розподілу справ між суддями від 17.02.2025 для розгляду справи визначено суд у складі головуючої судді Маркєлової В.М.

Ухвалою від 17.02.2025 суд відкрив провадження у справі та призначив розгляд справи на 14 год. 00 хв. 19.02.2025.

Представник заявника - адвокат Мальцева А.В. подала заяву про проведення судового засідання 19.02.2025 без її участі та без участі заявника.

Заінтересована особа в судове засідання сторони не з`явилася, належним чином повідомлена про день, час і місце розгляду справи; причину неявки не повідомила.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що заява обґрунтована та така, що підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ст. 350-7 ЦПК України за заявою осіб, визначених статтею 350-2 цього Кодексу, обмежувальний припис може бути продовжений судом на строк не більше шести місяців після закінчення строку, встановленого рішенням суду згідно з частиною другою статті 350-6 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 350-2 ЦПК України заява про видачу обмежувального припису може бути подана батьками та іншими законними представниками дитини, родичами дитини (баба, дід, повнолітні брат, сестра), мачухою або вітчимом дитини, а також органом опіки та піклування в інтересах дитини, яка постраждала від домашнього насильства, - у випадках, визначених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», або постраждала від насильства за ознакою статі, - у випадках, визначених Законом України «Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків».

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» особа, яка постраждала від домашнього насильства (далі - постраждала особа), - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено перелік осіб, на яких поширюється дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання, серед яких інші родичі: дядько (тітка) та племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри, двоюрідний дід (баба) та двоюрідний онук (онука).

Суд установив таке.

Згідно з розпорядженням Дарницької районної в місті Києві Державної адміністрації № 445 від 28.07.2023 встановлено піклування над неповнолітньою дитиною-сиротою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка має реєстрація місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , призначивши її піклувальника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка має реєстрацію місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 . Підстава: пункт 1 розпорядження Дарницької адміністрації від 07.12.2021 № 88 «Про надання статусу дитини-сироти та встановлення опіки над дитиною».

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 15.08.2024 у справі № 753/15292/24 (набрало законної сили 17.09.2024) встановлено, що між заявницею ОСОБА_1 та заінтересованою особою ОСОБА_3 існує тривалий конфлікт.

Загострення стосунків сталось саме після смерті доньки заявниці та матері дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , як правило, конфлікти виникають на побутовому рівні.

Неповнолітній ОСОБА_2 є постраждалою особою від домашнього насильства, а його кривдником є заінтересована особа ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 4 ст. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 15.08.2024 у справі № 753/15292/24 (набрало законної сили 17.09.2024) заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_3 про продовження обмежувального припису задоволено частково.

Видано обмежувальний припис строком на 6 (шість) місяців, яким заборонити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , будь-яке спілкування з постраждалою дитиною ОСОБА_2 , в тому числі через третіх осіб.

Із акта оцінки потреб сім`ї/особи № 3 від 14.01.2025 складеним фахівцем відповідального за проведення оцінки потреб Дарницького районного в місті Києві центру соціальних служб суд установив, що основними ознаками та чинниками, що спричиняють СЖО, є: систематичне домашнє насильство психологічного та економічного характеру по відношенню до ОСОБА_2 від його тітки ОСОБА_3 . Емоційний стан дитини нестабільний, він виявляє страх та тривожність через конфлікти, які провокує його тітка.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» обмежувальний припис стосовно кривдника - встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи.

Відповідно до ч. 2, 3, 4 ст. 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків:

1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою;

2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи;

3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною;

4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою;

5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею;

6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб.

Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків.

Обмежувальний припис видається на строк від одного до шести місяців.

Метою реалізації обмежувального припису в межах ЦПК України є саме реалізація тимчасової перестороги, тимчасового заходу захисту на підставі оцінки ризиків здійснення домашнього насильства або його повторення. Це відповідає висновку, зробленому Верховним Судом у постанові від 05 вересня 2019 року у справі № 756/3859/19. У випадку застосування обмежувального припису в межах цивільного процесу суд, виходячи з принципу розумності, має оцінити лише підстави для висновку про наявність домашнього насильства, ризику його продовження чи повторного вчинення.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд установив, що ОСОБА_3 систематично вчиняє домашнє насильство психологічного та фізичного характеру щодо ОСОБА_2 , тобто завдає шкоди його психологічному та фізичному здоров`ю.

Здійснені заявницею заходи не дали очікуваного результату.

Враховуючи обґрунтовані ризики вчинення ОСОБА_3 домашнього насильства щодо неповнолітньої дитини ОСОБА_2 , суд дійшов висновку, що продовження обмежувального припису щодо ОСОБА_3 є тим тимчасовим заходом, спрямованим на забезпечення безпеки постраждалої неповнолітньої дитини ОСОБА_2 , буде сприяти недопущенню повторних випадків такого насильства.

Відповідно до ч. 3 ст. 350-5 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, суд відносить на рахунок держави.

Згідно з ч. 4 ст. 350-6 ЦПК України рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє виконання.

Керуючись ст. 350-1, 350-7, 350-8, 352, 354, 355, 430 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини - ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_3 про продовження обмежувального приписузадовольнити повністю.

Продовжити обмежувальний припис стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП невідомий, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 на строк 6 (шість) місяців шляхом встановлення таких заходів тимчасового обмеження його прав та покладення на неї обов`язків, а саме:

- заборонити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , будь-яке спілкування з постраждалою неповнолітньою дитиною - ОСОБА_2 , в тому числі через третіх осіб.

Заявниця: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Заінтересована особа: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянка України, РНОКПП невідомий, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду про видачу обмежувального припису відповідно до ст. 430 ЦПК України підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє його виконання.

Про видачу обмежувального припису кривднику у встановлений законом строк повідомити Дарницьке управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за місцем проживання (перебування) постраждалої особи для взяття кривдника на профілактичний облік, а також Дарницьку районну в місті Києві державну адміністрацію.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.М. Маркєлова