КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 362/4929/22 Головуючий у суді першої інстанції - Кравченко Л.М.
Апеляційне провадження № 22-ц/824/97/2025 Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2025 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Головачов Я.В., Невідома Т.О.,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка подана від його імені та в його інтересах адвокатом Газізовою Юлією Леонідівною, на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 25 листопада 2022 року про повернення позовної заяви по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кволіті фіш» про стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу у зв`язку з неповерненням трудової книжки, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

У листопаді 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 25 листопада 2022 року позовну заяву повернуто позивачу.

Ухвала суду мотивована тим, що до матеріалів позовної заяви не додано належних доказів на підтвердження повноважень адвоката Газізової Ю.Л,, яка підписала позовну заяву, а саме - на ордері відсутній підпис адвоката, який видав цей ордер.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 25 листопада 2022 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У апеляційній скарзі вказує, що до позовної заяви долучений ордер встановленої форми на підтвердження повноважень представниці позивача. Оскільки позовну заяву було подано через систему «Електронний суд», позовну заяву з усіма додатками було підписано електронним цифровим підписом представниці позивача.

За правилами ч.2 ст.369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення заяви позивачеві (п.6 ч.1 ст.353 ЦПК) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За таких обставин апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Форма та зміст позовної заяви, яка подається до суду, визначені у ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, позовна заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ТОВ «Кволіті фіш» про стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу у зв`язку з неповерненням трудової книжки, зобов`язання вчинити певні дії.

Позовна заява подана представницею позивача - адвокатом Газізовою Ю.Л.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції посилався на те, що до позовної заяви не додано документів, які підтверджують повноваження представниці позивача на підписання позовної заяви, а саме - на ордері відсутній підпис адвоката, який видав цей ордер.

Колегія суддів не погоджується з цим висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Згідно з частиною першою статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України).

У частині четвертій статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина сьома статті 62 ЦПК України).

До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача (частина сьома статті 177 ЦПК України).

Адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правничої допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правничої допомоги;

2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги. Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера. Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом. Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій (статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Зі змісту частин першої, третьої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» випливає, що ордер може бути оформлений адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) лише на підставі вже укладеного договору. Адвокат несе кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення суду про повноваження представляти іншу особу в суді, а так само умисне невнесення адвокатом до ордера відомостей щодо обмежень повноважень, установлених договором про надання правничої допомоги

(стаття 400-1 КК України). Схожі за змістом правові висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі

№ П/9901/736/18 (провадження № 11-989заі18), в постановах Верховного Суду

від 03 серпня 2020 року у справі № 428/3851/19, від 12 липня 2021 року у справі

№ 750/7902/20-ц).

Гарантування кожному права на судовий захист та заборона обмеження в такому праві, в тому числі в умовах інтенсивної діджиталізації суспільства, повномасштабної збройної агресії проти України російської федерації та введення воєнного стану на всій території України, хоча б з точки зору найвищої соціальної цінності життя та здоров`я людини, спонукають до сприяння в забезпеченні плюралізму способів взаємодії між судами та учасниками судового процесу, способів підписання ордеру, а не їх обмеження судами; ордер має бути підписаний адвокатом; ордер вважається таким, що містить підпис адвоката за умови, що: він містить власноручний («фізичний») підпис, він підписаний електронним підписом, він є додатком до документа, який підписано електронним підписом у випадку, якщо ордер додано до документа, що посвідчений електронним підписом, додаткового накладення окремого власноручного («фізичного») чи електронного підпису на ордер не вимагається (див. постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 листопада 2024 року у справі № 483/346/24).

У справі, що переглядається адвокат Газізова Ю.Л. в інтересах ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» подала позовну заяву.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції не врахував, що особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

На підтвердження повноважень представника адвоката Газізової Ю.Л до позовної заяви додано ордер серії ВВ №1026750 від 21 листопада 2022 року, виданий адвокатом Газізовою Ю.Л. на представництво ОСОБА_1 у Васильківському міськрайонному суді Київської області (а.с. 12).

Копія ордеру серії ВВ №1026750 від 21 листопада 2022 року є додатком до позовної заяви. Позовна заява подана через систему «Електронний суд» та скріплена електронним підписом.

За таких обставин, за умови підписання електронним підписом апеляційної скарги, додатком до якої є копія ордеру, помилковим є висновок суду першої інстанції про те, що копія ордеру вважається непідписаною.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказує на те, що при застосуванні процедурних правил національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (рішення від 26 липня 2007 року у справі «Walchli v. France», від 8 грудня 2016 року «ТОВ «Фріда» проти України»)

Згідно з вимогами ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З урахуванням викладеного, ухвала суду підлягає скасуванню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 369, 374, 379 382, 383, 384 України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана від його імені та в його інтересах адвокатом Газізовою Юлією Леонідівною, задовольнити.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 25 листопада 2022 року скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Касаційна скарга на постанову може бути подана до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її прийняття.

Суддя-доповідач: В.А. Нежура

Судді: Я.В. Головачов

Т.О. Невідома