Справа № 439/764/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2025 року місто Броди

Бродівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Рахімової О.В.,

за участю секретаря судових засідань Скорик І.Б.,

позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ,

представника позивачів Пилипів В.І.,

представника третьої особи Бедрій Н.П.,

під час розгляду у відкритому судовому засіданні цивільної справи за позовною заявою представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Пилипів Василя Івановича до ОСОБА_3 , треті особи: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Бродівської міської ради Львівської області про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні,

встановив:

представник позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвокат Пилипів Василь Іванович звернувся до ОСОБА_3 з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 26.05.2012 року між сином позивачів ОСОБА_4 та відповідачкою ОСОБА_3 укладено шлюб, який розірвано рішенням Бродівського районного суду Львівської області від 04.10.2021 року. Під час перебування у шлюбі у них народилася дочка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка є онукою позивачів. На підставі судового наказу від 27.10.2021 року у справі №439/1729/21 син позивачів сплачує аліменти на утримання дочки ОСОБА_6 .

Представник позивачів зазначає, що у 2022 році, після розлучення з відповідачкою, син позивачів виїхав за кордон, на сьогоднішній день останній постійно проживає за кордоном. Після розлучення відповідачка залишилася проживати у місті Львові, а дочка ( онука позивачів) продовжує проживати у матері відповідача у м. Броди. З дозволу відповідача позивачі забирали онуку від матері відповідача до себе на вихідні приблизно 1-2 рази на місяць.

Представник позивачів стверджує, що відповідач стала все менше дозволяти позивачам забирати дитину до себе на вихідні. Востаннє онучка була у гостях у позивачів у березні 2023 року. Після цього відповідач перестала відповідати на дзвінки позивачів, а в подальшому заблокувала телефонні номери позивачів. Мати відповідача також агресивно налаштована проти позивачів та не йде на контакт.

Представник позивачів наголошує, що позивачі прагнуть брати участь у вихованні онуки, бажають проводити час та спілкуватися з нею, брати участь у її духовному та фізичному розвитку, проте відповідач чинить їм перешкоди, мати відповідача, з якою дитина постійно проживає, налаштовує дитину проти позивачів та забороняє спілкуватися з ними. З огляду на вік дитини та те, що онука має з позивачами сталі родинні відносини, побачення позивачів з онукою має відбуватись без присутності матері. Такі зустрічі забезпечать можливість дитині вільно спілкуватися з позивачами та дозволять позивачам зберегти теплі, родинні відносини зі своєю онукою. У будинку позивачів створені належні умови для проживання та ночівлі онуки, у такий спосіб будуть враховані якнайкращі інтереси дитини, який не порушує режиму дня та навчання, не відриває її від звичайного середовища. Позбавлення позивачів права на спілкування з онукою може позбавити її родинних зв`язків, турботи та любові з їх боку, враховуючи також те, що син позивачів перебуває за кордоном, а тому не має можливості бачитись із дочкою. Відповідач не повинна зловживати своїм правом та не давати можливість дитині бачитися з позивачами, а повинна захищаючи та поважаючи право дитини на сімейне виховання. Сторони перш за все в інтересах самої дитини повинні докладати спільних зусиль для досягнення порозуміння та налагодження відносин між собою, що у наслідку матиме позитивний вплив на дитину та її виховання. Вимоги позивачів про їх участь у вихованні та спілкуванні з онукою у повній мірі відповідають інтересам дитини та балансу рівності прав всіх членів сім`ї на участь у вихованні дитини.

А тому просить зобов`язати ОСОБА_3 не чинити перешкоди ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у спілкуванні з малолітньою онукою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Визначити ОСОБА_2 та ОСОБА_1 спосіб участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою онукою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом надання їм можливості: спілкуватися з онукою мобільним/інтернет зв`язком у вільний від занять час; бачитися з онукою у такі дні: кожного тижня з п`ятниці з 15:00 год. по неділю 15:00 год., без присутності її матері ОСОБА_3 , без обмеження місця проведення зустрічей.

Ухвалою Бродівського районного суду Львівської області від 12.04.2024 року, прийнято позовну заяву, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Бродівського районного суду Львівської області від 20.11.2024 року, підготовче провадження у цивільній справі закрито. Цивільну справу, призначино до судового розгляду по суті в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.

Позивачі та їх представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, з підстав викладених в позовній заяві, оскільки існують перешкоди зі сторони відповідачки в побаченні онуки з позивачами.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явилась, будучи належним чином сповіщеною, про час та місце розгляду справи.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, просить розгляд справи проводити у його відсутності, у задоволенні позову прость відмовити.

Окрім того, представник відповідача подав відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого покликається на те, що позов є безпідставним, необгрунтованим тому, що до позову не додано жодного документального чи іншого доказу про існування якихось «перешкод» і підстав судового визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з онукою з позивачами.

Представник відповідача зазначає, що з позовній заяви вбачається, що позивачі не мають можливості бачитися з онукою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 і перешкоди існують зі сторони відповідача та матері відповідача, але коли саме вони не могли бачитися і коли саме вийти на зв`язок з відповідачем - не зазначено.

Представник відповідачів наголошує, що в позовній заявві позивачі лише перелічують статті Сімейного кодексу України та практику Верховного Суду України, які не є фактичними доказами по справі, а бачитися з онукою ОСОБА_6 без присутності матері ОСОБА_3 не може бути предметом даного позову, оскільки у випадку прийняття такого рішення судом буде порушено моральний стан дитини, оскільки остання є малолітньою дитиною і є надто емоційно-вразливою, яка і так давно росте без батьківського піклування - батько ОСОБА_4 взагалі не цікавиться ні життям, ні вихованням дитини ОСОБА_6 , а бабуся і дідусь не можуть його замінити. А тому, просить в задоволенні позову відмовити повністю.

Представник органу опіки та піклування в судовому засіданні позов підтримала, просила його задовольнити частково, визначивши менше днів для спілкування у місяці. Представниками органу опіки та піклування було здійснено вихід на квартиру, де мешкає дитина з бабусею та матір`ю, але вдома нікого не було.

Допитана, в якості свідка ОСОБА_1 , в судовому засіданні повідомила, що в ході конфлікту, з незрозумілих їй обставин, відповідач та її матір, чинять перешкоди у спілкуванні з онукою ОСОБА_5 .. Відповідач фактично постійно мешкає в м. Львів, а дитина в м. Броди, відповідач на постійній основі виїздить закордон по роботі. Дитина сама ходить до школи, в музичну школу, але спілкуватися позивачі не можуть, бо їм заборонено ( планшет відібрано, як і приладдя та одежа передані батьком онуки). Самі не хочуть приходити до квартири, де мешкає онука, бо є конфлікти і не бажають, щоб все це бачила дитина. Не бачили онуку приблизно 2 роки, про все їм розповідає інша онучка, яка ходить в ту саму школу, що і ОСОБА_6 . Просила задовольнити позов в повному об`ємі, оскільки може допомогти свахі та колишній невістці у догляді та вихованні дитини.

Допитаний, в якості свідка ОСОБА_2 , дав в судовому засіданні аналогічні пояснення поясненням ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, заслухавши позивачів та їх представника, представника третьої особи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити, з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

У відповідності до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що рішенням Бродівського районного суду Львівської області від 04 жовтня 2021 року розірвано шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , який зареєстрований 26.05.2012 року у відділі ДРАЦС Бродівського РУЮ Львівської області, актовий запис № 31.

ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис 45 від 22 березня 2017 року, що підтверджується свідоцтвом про народження від 22 березня 2017 року.

Відповідно довідки про склад сімї ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , остання зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_7 .

Відповідно судового наказу від 27.10.2021 року із ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 стягуються на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 аліменти на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі однієї чверті заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи із 12 жовтня 2021 року та до досягнення дитиною повноліття.

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 19 серпня 2023 року.

З відповіді Головного центру спеціальної інформації Державної прикордонної служби Укрїни № 19-87526/18/24-Вих від 17.12.2024 року вбачається, що відповідач ОСОБА_3 регулярно здійснює перетин державного кордоку Україні з 01.01.2023 року по 20.11.2024 року.

В усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини (частина перша статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України - 27 вересня 1991 року).

Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини (частина восьма статті 7 СК України).

Статтею 257 СК України передбачено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Тлумачення статті 257 СК України свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина, не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; закріпленні права баби, діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Частини п`ята та шоста статті 19 СК України передбачають, що орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини (частини п`ята та шоста статті 19 СК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта 263 ЦК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року у справі № 295/13297/18 (провадження № 61-8094св20) вказано, що «законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина, не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби, діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (частини друга, третя статті 257 СК України).

Відповідно до статті 263 СК України спори щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішуються судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Виходячи з положень статті 159 СК України усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права.

Відповідно до частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування».

За правилами частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особистої прихильності дитини, її віку, стану здоров`я та інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 6 лютого 2019 рокуу справі № 607/13092/16-ц (провадження № 61-1713св17) зазначено, що будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України.

Тлумачення наведених норм матеріального права у системному поєднанні з прецедентними рішеннями ЄСПЛ дає апеляційному суду підстави вважати, що дід, баба має право на особисте спілкування з дитиною, а той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати йому спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

При цьому тривалість часу, проведеного дитиною з бабусею чи дідусем може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа «Гокканнен проти Фінляндії», ЄСПЛ від 23 вересня 1994 року, справа «Мамчур проти України» ЄСПЛ від 16 липня 2015 року, справа «Крапівін проти Росії», ЄСПЛ від 12 липня 2016 року).

Суд вважає, що наявні у справі докази та надані сторонами пояснення свідчать про те, що в добровільному порядку сторони не дійшли згоди щодо визначення порядку спілкування бабусі та дідуся із онукою, позивачі були вимушені звернутися до суду із заявою про усунення перешкод у спілкуванні вихованні з онукою, які чинить мати дитини, ОСОБА_3 , а тому доводи позивачів про те, що відповідачкою їй чиняться перешкоди у вільному спілкуванні та у вихованні онуки є обґрунтованими та доведеними.

При визначенні способу участі бабита діда у вихованні онуки, з метою забезпечення позитивного психоемоційного стану дитини, у відповідності до вимог та норм СК України, суд враховує вік дитини, індивідуальні потреби дитини даного віку, її особисту прихильність, проживання бабусі, дідуся та онуки в одному місті, введення воєнного стану на території України, а також законодавчо закріплені права батьків та інших родичів брати участь у вихованні дитини.

Вирішуючи питання про усунення перешкод у спілкуванні з онукою та її вихованні, суд виходить з того, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання.

Це право полягає, перш за все, у наданні дитині можливості жити і виховуватися в сім`ї. Пріоритетним інтересом є проживання дітей у сім`ї своїх батьків, проте право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків.

Таким чином, позивачі мають безумовне на рівні з відповідачкою право на спілкування з онукою, а також законодавчо закріплений обов`язок на виховання дитини.

При ухваленні рішення, суд враховує, що відносини між сторонами емоційно напружені, а тому суд виходить із того, що особисті конфлікти між сторонами не повинні порушувати інтереси дитини, через що має бути визначений спосіб участі позивачів у вихованні онуки, що не суперечить інтересам дитини. При цьому, суд наголошує, що законодавством передбачено право бабусі на участь у вихованні онуки.

Вимоги позивачів про визначення способу їх участь у вихованні та спілкуванні з онукою, суд вважає обґрунтованими, проте, бажаний нею спосіб такої участі не у повній мірі відповідає інтересам дитини та призведе до порушення балансу рівності прав всіх членів сім`ї на участь у вихованні дитини.

Крім того, в ході розгляду справи судом не було встановлено обставин, які б свідчили про те, що спілкування позивачів з онукою буде перешкоджати нормальному її розвитку, у зв`язку з чим, суд приходить до переконання, що спілкування позивачів із онуком буде сприяти повноцінному вихованню дитини, її розвитку, задоволенню життєво-важливих потреб, зростанню під опікою і відповідальністю як матері, так і бабусі та дідуся, що забезпечить її виховання в атмосфері моральної та матеріальної забезпеченості.

Враховуючи вищевикладене, а також приймаючи до уваги закріплене у положеннях міжнародних норм та норм чинного законодавства України право на спілкування бабусі дідуся із онуком та участь у її вихованні, бажання позивачів брати участь у вихованні та спілкуванні з онукою, суд вважає, що наявні підстави для визначення порядку участі позивачів у спілкуванні та вихованні онуки, однак, за визначеним судом графіком із зазначенням годин побачень, в зв`язку з чим позовні вимоги підлягають до часткового задоволення.

На підставі вище наведеного, з урахуванням інтересів дитини, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, шляхом зобов"язання ОСОБА_3 не чинити перешкоди ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у спілкуванні з онукою - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зобов`язати ОСОБА_3 забезпечити явку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для проведення спільних побачень (контактів) з бабусею ОСОБА_1 та дідусем ОСОБА_2 без присутності матері дитини ОСОБА_3 та забезпечити виконання такого графіку побачень бабусі та дідуся з онукою: у першу та третю суботу, неділю кожного місяця з 11 год. 30 хв. до 16 год. 00 хв.; необмежене спілкування засобами телефонного/інтернет зв`язку бабусі та дідуся з онукою. Початок побачень бабусі та дідуся з онукою відбувається за місцем проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Суд звертає увагу на те, що визначений судом спосіб участі бабусі та дідуся у спілкуванні та вихованні дитини не є перешкодою для підтримки зв`язків між бабусею, дідусем і онукою у інших формах за погодженням матері або ж зміни компетентним органом встановленого порядку за наявності обставин, що мають істотне значення.

Окремо суд вважає за необхідне звернути уваги на те, що матері дитини та бабусі і дідусю слід налагодити відносини між собою в частині досягнення належного спільного виховання дитини та знайти спільні мирні шляхи вирішення питання щодо можливості періодичного рівномірного спілкування матері, бабусі і дідуся із онукою.

Об`єктом правосуддя у справах щодо піклування про дитину є одвічні, гостро емоційні і постійно мінливі стосунки між бабусею, дідусем та їх онуком, отже, остаточність судового рішення у цій категорії справ є завжди тимчасовою і часто нетривалою. Правосуддя не в змозі встановлювати сталі чутливі людські стосунки та приписувати почуття прихильності. У той же час суд у межах своїх повноважень спрямовує учасників сімейного конфлікту до його вирішення.

З урахуванням вікових змін дитини, її розвитку та потреб, сторони не позбавлені права в майбутньому змінити встановлений судом порядок спілкування бабусі, дідуся з онукою, що буде відповідати інтересам дитини.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачів підлягають стягненню судові витрати, понесені позивачем при зверненні до суду в розмірі 968,96 грн.

Керуючись ст.ст. 3, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвоката Пилипів Василя Івановича до ОСОБА_3 , треті особи: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Бродівської міської ради Львівської області про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні- задоволити частково.

Зобов`язати ОСОБА_3 не чинити перешкоди ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у спілкуванні з онукою, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зобов`язати ОСОБА_3 забезпечити явку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для проведення спільних побачень (контактів) з бабусею ОСОБА_1 та дідусем ОСОБА_2 без присутності матері дитини ОСОБА_3 забезпечити виконання такого графіку побачень бабусі та дідуся з онукою: у першу та третю суботу та неділю кожного місяця з 11 год. 30 хв. до 16 год. 00 хв.; необмежене спілкування засобами телефонного/інтернет зв`язку бабусі та дідуся з онукою. Початок побачень бабусі та дідуся з онукою відбувається за місцем проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

В іншій частині вимог відмовити.

Роз`яснити сторонам можливість звернення до суду з позовом про зміну порядку спілкування бабусі ОСОБА_1 , дідуся ОСОБА_2 з дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням вікових змін та особливостей формування соціальних та сімейних зв`язків дитини.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_1 сплачений судовимй збір в сумі 968,96 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Рахімова

Позивач 1: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3 .

Позивач 2: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Третя особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Бродівської міської ради Львівської області, , адреса місця знаходження: Львівська область, Золочівський район, площа Ринок, 20.