overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Справа № 947/4507/25
Провадження № 2-н/947/717/25
УХВАЛА

03.03.2025

Суддя Київського районного суду міста Одеси Калініченко Любов Василівна, розглянувши заяву Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Чорноморський» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованості за надані житлово-комунальні послуги за адресою: АДРЕСА_2 в сумі 6891 гривня 98 копійок,

ВСТАНОВИВ:

30.01.2025 року КП «Житлово-комунальний сервіс «Чорноморський» звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованості за надані житлово-комунальні послуги за адресою: АДРЕСА_2 в сумі 6891 гривня 98 копійок.

Одночасно з заявою про видачу судового наказу, представником КП «Житлово-комунальний сервіс «Чорноморський» було надано заяву про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування наданої заяви представник КП «Житлово-комунальний сервіс «Чорноморський» посилається на скрутне матеріальне становище.

Заявником на підтвердження матеріального стану надано до суду довідку, з якої вбачається, що дебіторська заборгованість населення станом на 01.01.2025 року перед КП «Житлово-комунальний сервіс «Чорноморський» складає 33094438,02 гривень.

Представник КП «Житлово-комунальний сервіс «Чорноморський» зазначає, що викладені обставини не дають можливості підприємству своєчасно перерахувати судовий збір.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть сплачені, заява відповідно до статті 257 цього Кодексу залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли сплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення.

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

На підставі викладених заявником обставин з урахуванням матеріального стану, суддя вважає за можливе відстрочити КП «Житлово-комунальний сервіс «Чорноморський» сплату судового збору в сумі 302 гривні 80 копійок за подання до суду заяви про видачу судового наказу до вирішення питання про видачу судового наказу.

Керуючись ст. 136 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву представника Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Чорноморський» про відстрочення сплати судового збору - задовольнити.

Відстрочити Комунальному підприємству «Житлово-комунальний сервіс «Чорноморський» сплату судового збору в сумі 302 гривні 80 копійок за подання до суду заяви про видачу судового наказу до вирішення питання про видачу судового наказу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Л. В. Калініченко
1Справа № 335/1943/25 2/335/1511/2025
УХВАЛА
про витребування доказів
3 березня 2025 року Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Соболєвої І.П., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
28.02.2025 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
З відповіді № 1160904 від 03.03.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру випливає, що місце проживання відповідача ОСОБА_2 зареєстровано на тимчасово окупованій території за адресою: АДРЕСА_1 .
Тому, відповідач може мати статус внутрішньо переміщеної особи.
Відповідно до ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.
Згідно з ч. 2 ст. 41 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», порядок створення, ведення та доступу до відомостей Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб визначається Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 22.09.2016 № 646 затверджено Порядок створення, ведення та доступу до відомостей Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб (далі Порядок), у п. 2 якого визначено, що база даних автоматизований банк відомостей, створений для забезпечення єдиного державного обліку фізичних осіб, які є внутрішньо переміщеними. Відповідальним за забезпечення формування та ведення бази даних є Міністерство соціальної політики України (далі Мінсоцполітики).
Згідно з п.п. 12, 13 вказаного Порядку, посадові особи уповноважених органів мають право на безоплатній основі одержати інформацію з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб.
Частиною 7 ст. 187 ЦПК України передбачено, що інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду.
Отже, з метою забезпечення можливості участі відповідача у судовому засіданні та його належне повідомлення про судові засідання та розгляд зазначеної цивільної справи, а також з метою вирішення питання про територіальну підсудність,необхідно витребувати у Мінсоцполітики інформацію щодо відповідача з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб.
Керуючись ст. 84, ч.ч. 6, 7 ст. 187, 260, 261 ЦПК України, суд
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя І.П. Соболєва
Справа № 521/3211/25
Номер провадження № 2-о/521/243/25
03 березня 2025 року м. Одеса
До Малиновського районного суду м. Одеси звернувся ОСОБА_2 , за участю заінтересованої особи Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про встановлення факту смерті на тимчасово окупованій території.
Дана заява відповідно до ст.316 ЦПК України підсудна Малиновському районному суду міста Одеси.
Подана заява за формою та змістом відповідає вимогам ст.ст. 175, 177, 293 ЦПК України.
Підстави, визначені статтями 185 186 ЦПК України, для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні, а тому таку слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.
Справа буде розглядатися в порядку окремого провадження на підставі ст.ст. 293 294 ЦПК України.
Згідно приписів ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.
Керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 187, 293, 294 ЦПК України, суддя, -
Розгляд справи проводити в порядку окремого провадження.
Надіслати заінтересованій особі: копію ухвали про відкриття провадження у справі; копію заяви та матеріали, що додаються до неї, заявнику копію ухвали про відкриття провадження у справі.
Судом роз`яснюється, що відповідно до п. 1.2.3 Правил організації ефективного цивільного судочинства суд повідомляє сторони та їх представників шляхом надіслання судової повістки, смс-повідомлення, листом, телефоном, факсом чи електронною поштою. Крім того, суд має право визнати сторону повідомленою з використанням електронного Списку судових справ, призначених до розгляду на офіційному сайті суду у разі якщо за обставинами справи вказана сторона ініціювала відповідну стадію процесу (подавала позов, апеляційну скаргу), або була присутня в судовому засіданні, або не була присутня в судовому засіданні, проте достеменно знала про його призначення, зокрема, подавала клопотання про його відкладення. Коли суд приймає рішення щодо сповіщення учасників справи, за потреби він також встановлює, яка саме сторона повинна виконати ту чи іншу процесуальну дію, та визначає строк, у який вона повинна це зробити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана 03.03.2025 року.

Суддя Малиновського

районного суду м. Одеси Д.Д. Громік
Дата документу 03.03.2025
Справа № 334/1553/25
Провадження № 2-н/334/206/25
СУДОВИЙ НАКАЗ
03 березня 2025 року суддя Ленінського районного суду міста Запоріжжя Фетісов М.В., розглянувши заяву
до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,
про видачу судового наказу з вимогою про стягнення заборгованості за послугу з управління (поводження) з побутовими відходами, керуючись ст. 141, 160-162, 167, 168 ЦПК України, ст. 529, 541, 543 ЦК України, ст. 1, 5, 7, 9, 10, 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», Публічним договором про надання послуг з поводження з побутовими відходами в м. Запоріжжя від 01.01.2020,
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЛЬТУМ-ЗАПОРІЖЖЯ» заборгованість по оплаті послуги з управління (поводження) з побутовими відходами в сумі 3 028 (три тисячі двадцять всім) гривень 01 копійка за період з 01.02.2022 до 31.01.2025.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЛЬТУМ-ЗАПОРІЖЖЯ» судові витрати по сплаті судового збору в сумі 302 (триста дві) гривні 80 копійок.
Під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Судовий наказ складено і підписано у двох примірниках, один з яких залишається у суді, а другий скріплюється печаткою суду і видається стягувачу після набрання ним законної сили.
Копію судового наказу, копію заяви стягувача з копіями доданих до неї документів невідкладно (не пізніше наступного дня) після видачі судового наказу надіслати боржнику.
Боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.
Судовий наказ видати стягувачу.
Суддя: М.В. Фетісов
Судовий наказ набрав законної сили «_____» ___________20___ року.
Строк пред`явлення судового наказу до виконання до «_____» ___________20___ року.
Дата видачі судового наказу стягувачу «_____» ___________20___ року.
Суддя: М.В. Фетісов
Відмітки державного виконавця про виконання судового наказу або про повернення виконавчого документу стягувачу із зазначенням причин повернення.
1.________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
2.________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
3.________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

"03" березня 2025 р.

м. Київ

справа № 755/2616/25

провадження № 2/755/3798/25

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., перевіривши додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, по позовній заяві Акціонерного товариства Акціонерно-комерційний банк «Львів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства Акціонерно-комерційний банк «Львів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 14 лютого 2025 року позовну заяву Акціонерного товариства Акціонерно-комерційний банк «Львів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Копію ухвали негайно було надіслано на електронну адресу позивача, зазначену у позовній заяві.

Зазначену ухвалу суду отримано позивачем 14 лютого 2025 року, про що свідчить Інформаційна довідка про доставку електронного листа, що автоматично сформована Автоматизованою системою бази документообігу суду. Довідку долучено до матеріалів справи.

Згідно статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» та у рішенні від 30 травня 2013 року «Наталія Михайленко проти України» зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Разом з тим, у встановлений судом строк позивач не виконав вимоги ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, не усунув зазначені в ухвалі суду недоліки.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач у встановлений судом строк не виконає всі перелічені в статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України вимоги, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства Акціонерно-комерційний банк «Львів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - вважати неподаною та повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення позивачу даної ухвали суду.

Суддя: В.І. Галаган
Провадження № 2/638/2423/25
УХВАЛА

Іменем України

03 березня 2025 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Агапов Р.О., розглянувши клопотання представника позивача Катаєва Костянтина Станіславовича про призначення в режимі відеоконференції судових засідань поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у цивільній справі за позовною заявою АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

У провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Представником позивача Катаєвим К.С. надано клопотання про проведення судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Розглянувши клопотання, перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до частин 1-5 статті 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язкова. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Також, згідно ч. 7 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом.

Враховуючи наявність виключних обставин для здійснення розгляду справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, вказане клопотання представника позивача обґрунтоване належними правовими підставами.

Керуючись ст.ст.212, 260, 353 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Клопотання представника позивача - задовольнити.

Судові засідання у цивільній справі за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, проводити в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням представником позивача Катаєвим Костянтином Станіславовичем власних технічних засобів.

Роз`яснити представнику позивача положення ч. 5 ст. 212 ЦПК України, за змістом якої ризики технічної неможливості участі у відео конференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку, тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Копію ухвали про проведення судового засідання у режимі відеоконференції надіслати представнику заявника.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Р.О. Агапов
ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 545/1205/22 Номер провадження 22-ц/814/434/25Головуючий у 1-й інстанції Потетій А. Г. Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(вступна і резолютивна частини)

03 березня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Бутенко С. Б.

Суддів Карпушина Г. Л., Обідіної О. І.,

за участю секретаря: Ракович Д. Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на додаткове рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 14 серпня 2024 року, ухвалене в м. Полтаві під головуванням судді Потетія А. Г.,

у справі за позовом заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_4 про визнання договорів купівлі-продажу недійсним, стягнення отриманого за правочинами у дохід держави.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Додаткове рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 14 серпня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. Б. Бутенко

Судді Г. Л. Карпушин

О. І. Обідіна
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4135/25
провадження № 2-н/753/314/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" березня 2025 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Колесник О.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про видачу судового наказу щодо стягнення аліментів

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини.

Відповідно до ст. 162 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 165 ЦПК України у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

Як вбачається з поданої заяви про видачу судового наказу, боржником в ній визначено ОСОБА_2 місцем реєстрації якого вказано АДРЕСА_1 , проте, згідно відомостей наданих Єдиним державним демографічним реєстром, громадянин ОСОБА_2 по Україні зареєстрованим не значиться.

Виходячи зі змісту ч. 9 ст. 165 ЦПК України, у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника, суд відмовляє у видачі судового наказу.

Беручи до уваги вищевикладене, суддя відмовляє у видачі судового наказу.

Керуючись стст. 160, 161, 163, 165, 166 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Роз`яснити заявникові, що відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ: КОЛЕСНИК О.М.
Справа № 361/5759/24
Провадження № 2/361/4133/24
У Х В А Л А
03 березня 2025 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі головуючого судді Радзівіл А.Г., розглянувши в порядку письмового провадження з власної ініціативи виправлення описки в заочному рішенні Броварського міськрайонного суду Київської області від 17 жовтня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
У провадженні суду перебувала вищевказана цивільна справа.
Заочним рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 17 жовтня 2024 року позов задоволено.
Під час постановлення рішення була допущена описка, а саме, про реєстрацію шлюбу між сторонами був складений актовий запис за № 31, а не як помилково зазначено в рішенні суду № 3.
Таким чином вказана описка підлягає виправленню.
Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необхідність виправлення допущеної описки.
На підставі викладеного та керуючись статтею 269 ЦПК України, суд
Виправити описку у резолютивній частині заочного рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 17 жовтня 2024 року замість слів: Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований 07 червня 2008 року Виконавчим комітетом Козятинської сільської ради Козятинського району Вінницької області, актовий запис № 3, - розірвати.?, слід зазначити: Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований 07 червня 2008 року Виконавчим комітетом Козятинської сільської ради Козятинського району Вінницької області, актовий запис № 31, - розірвати.?.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Радзівіл А.Г.