Справа № 585/5163/24
Номер провадження 2/585/179/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
27 лютого 2025 року м.Ромни
Роменський міськрайонний суд Сумської області у складі: головуючого судді Євлах О.О., за участі: секретаря Безручко О.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ромни цивільну справу
за позовом Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк»
відповідача: ОСОБА_1 ,
вимоги заявника: про стягнення заборгованості , -
негайно після закінчення судового розгляду, перебуваючи в нарадчій кімнаті, ухвалив рішення про наступне:
І. Стислий виклад позиції сторін.
1. 20 грудня 2024 року АТ «Перший Український міжнародний банк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
3. Відповідач відзиву на позов не надав.
ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.
4. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи в його відсутності, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити, не заперечував проти заочного розгляду справи.
5. Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи чи заперечень проти позову від нього не надходило.
ІІІ. Інші процесуальні дії у справі.
6. Ухвалою суду від 23.12.2024 року вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеному позовному провадженні, з повідомленням сторін.
Оскільки відповідач повідомлений про дату, час та місце судового засідання ( ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК)), в судове засідання не з`явилася без поважних причин, а представник позивача не заперечував проти проведення заочного розгляду справи, Судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам статей 280-281 ЦПК.
7. Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин.
10. До матеріалів справи також додано паспорти споживчого кредиту, які підписані ОСОБА_1 (а.с. 6 зворот, 9 зворот, 12 зворот), та Публічна пропозиція АТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування.
12. 07.10.2024 року на адресу ОСОБА_1 було направлено письмову вимогу (повідомлення) з вимогою негайно погасити заборгованість по кредитному договору в загальному розмірі 163754,94 грн. (а. с. 19).
14. Відповідно до ч.1 ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Одним із видів договорів, є договір приєднання, яким відповідно до ч.1 ст. 634 Цивільного кодексу України є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Згідно ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Як передбачено ст. 641 Цивільного кодексу України пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Реклама або інші пропозиції, адресовані невизначеному колу осіб, є запрошенням робити пропозиції укласти договір, якщо інше не вказано у рекламі або інших пропозиціях…….
Згідно норм викладених в ст. 644 Цивільного кодексу України якщо пропозицію укласти договір зроблено усно і в ній не вказаний строк для відповіді, договір є укладеним, коли особа, якій було зроблено пропозицію, негайно заявила про її прийняття. Якщо пропозицію укласти договір, в якій не вказаний строк для відповіді, зроблено у письмовій формі, договір є укладеним, коли особа, яка зробила пропозицію, одержала відповідь протягом строку, встановленого актом цивільного законодавства, а якщо цей строк не встановлений, - протягом нормально необхідного для цього часу.
Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору.
За вимогами ст. 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Згідно ст. 1056-1 Цивільного кодексу Процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору
Частиною 1 ст. 1049 Цивільного кодексу України передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (стаття 256 ЦК України). Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України).
Відповідно до ст. 261 ЦК України початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов.
Статтею 253 ЦК України визначено, що перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
За змістом цієї норми початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в судовому порядку.
Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач (частини перша та друга статті 264 ЦК України). Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується (частина третя вказаної статті).
Отже, переривання перебігу позовної давності передбачає, що внаслідок вчинення певних дій (або підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку, або подання кредитором позову до одного чи кількох боржників) перебіг відповідного строку, що розпочався, припиняється. Після такого переривання перебіг позовної давності розпочинається заново з наступного дня після підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку або після подання кредитором позову до одного чи кількох боржників.
Згідно зі ст. 266 ЦК України зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги.
Частини третя та четверта статті 267 ЦК України передбачено, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.
Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовної вимоги. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє у задоволенні позову через його необґрунтованість. Лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла, і про це зробила заяву інша сторона спору, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем.
Значення позовної давності полягає в тому, що цей інститут забезпечує визначеність та стабільність цивільних правовідносин. Він дисциплінує учасників цивільного обігу, стимулює їх до активності у здійсненні належних їм прав, зміцнює договірну дисципліну, сталість господарських відносин.
Згідно пункту 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 257 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
Розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК Українидоповнено пунктом 12 на підставіЗакону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», який набрав чинності 2 квітня 2020 року.
Постановами КМУ від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»на всій території України установлено карантин з 12 березня 2020 року. Враховуючи постанову КМУ від 22 липня 2020 року № 641,постанову КМУ від 9 грудня 2020 року № 1236, карантин на території України, установлений 12 березня 2020 року, неодноразово продовжувався.

Статтею 58 Конституції України,статтею 3 ЦПК Українизакріплено принцип права, згідно з яким закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі.

Статтею 264 ЦК України визначені випадки переривання строку позовної давності. Зокрема, в частина перша вказаної статті передбачає, що перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дій, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Частиною третьої цієї статті передбачено, що після переривання перебіг позовної давності починається заново.

VI. Оцінка суду.

15. Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, давши їм оцінку в цілому, так і кожному окремо, суд вважає, що існують підстави для часткового задоволення позову.

Так, судом установлено, що ОСОБА_1 , підписавши 17.07.2018 р., 10.11.2018 р. та 18.02.2019 р. Заяви на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, уклав кредитні договори з АТ «Перший Український міжнародний банк», за умовами якого отримав кредитні кошти шляхом банківського переказу. 07.10.2024 року ОСОБА_1 було направлено письмову вимогу про погашення заборгованості за кредитним договором. Встановлені факти свідчать про те, що ОСОБА_1 користувався наданими позивачем коштами, взяті на себе зобов`язання не виконав, у передбачений в договорі строк грошові кошти та нараховані відсотки не повернув, унаслідок чого виникла заборгованість за кредитними договорами перед позивачем. Заперечень щодо незгоди із наданим кредитом Відповідач суду не надав.

Оскільки кредитні договори укладено між АТ Перший Український міжнародний банк та ОСОБА_1 17.07.2018 р., 10.11.2018 р. та 18.02.2018 р., а платежі відповідач здійснював до 17.03.2019 року, 10.03.2019 року та 18.03.2019 року відповідно, та враховуючи продовження строку позовної давності, визначеного ст. 257 ЦК України, то суд приходить до висновку, що строки позовної давності в даній справі повністю дотримано.

Щодо стягнення заборгованості суми кредиту, суд погоджується з розрахунком заборгованості, наданим позивачем, в цій частині, оскільки отримання відповідачем зазначених коштів підтверджено матеріалами справи, зокрема, відповідними платіжними інструкціями (а. с. 21 зв., 22). Суд приходить до висновку, що з ОСОБА_1 слід стягнути на користь АТ «Перший Український міжнародний банк» заборгованість по тілу кредиту, яка виникла станом на 06.10.2024 року, а саме: по кредитному договору від 17.07.2018 № 401 заборгованість за кредитом в сумі 16606,42 грн.; по кредитному договору від 10.11.2018 р. № 201 заборгованість за кредитом в сумі - 30079,16 грн.; та по кредитному договору від 18.02.2019 р. № 701заборгованість за кредитом в сумі 33536,79 грн., що разом становить 80222,37 грн.

Щодо стягнення суми заборгованості за відсотками, суд приходить до висновку, що в цій частині позовні вимоги підлягають до часткового задоволення, а саме: до задоволення підлягає сума заборгованості за відсотками в межах строку кредитування за Договорами, тобто в межах 24 місяців. Так, по кредитному договору від 17.07.2018 р. № 401 заборгованість за відсотками слід стягнути за період з 17.07.2018 р. по 17.07.2020 року в сумі 1, 06 грн.; по кредитному договору від 10.11.2018 р. № 201 заборгованість за відсотками слід стягнути за період з 10.11.2018 р. по 10.11.2020 року в сумі 4029, 96 грн.; та по кредитному договору від 18.02.2019 р. № 701 заборгованість за відсотками слід стягнути за період з 18.02.2019 р. по 18.02.2021 року в сумі 6,22 грн., що разом становить 4037,24 грн.

Стосовно стягнення комісії слід зазначити наступне. У справі, яка розглядається, суд установив, що умовами кожному із трьох кредитних договорів укладених між АТ «ПУМБ» та ОСОБА_1 передбачено обов`язок позичальника щомісячно сплачувати комісію за обслуговування кредитної заборгованості (п.4 заяви № 401 від 17.07.2018 р.; п.4 заяви № 201 від 10.11.2018 р.; п.4 заяви № 701 від 18.02.2019 р.).

10 червня 2017 року набув чинності Закон «Про споживче кредитування», у зв`язку з чим у Законі «Про захист прав споживачів» текст статті 11 викладено в такій редакції: «Цей Закон застосовується до відносин споживчого кредитування у частині, що не суперечить Закону України «Про споживче кредитування».

Закон «Про споживче кредитування» передбачає право банку встановлювати у кредитному договорі комісію за обслуговування кредиту. Відповідно до частини першої статті 11 Закону «Про споживче кредитування» після укладення договору про споживчий кредит кредитодавець на вимогу споживача, але не частіше одного разу на місяць, у порядку та на умовах, передбачених договором про споживчий кредит, безоплатно повідомляє йому інформацію про поточний розмір його заборгованості, розмір суми кредиту, повернутої кредитодавцю, надає виписку з рахунку/рахунків (за їх наявності) щодо погашення заборгованості, зокрема інформацію про платежі за цим договором, які сплачені, які належить сплатити, дати сплати або періоди у часі та умови сплати таких сум (за можливості зазначення таких умов у виписці), а також іншу інформацію, надання якої передбачено цим Законом, іншими актами законодавства, а також договором про споживчий кредит.

Згідно з частиною п`ятою статті 12 Закону «Про споживче кредитування» умови договору про споживчий кредит, які обмежують права споживача порівняно з правами, встановленими цим Законом, є нікчемними.

Комісія за обслуговування кредитної заборгованості може включати плату за надання інформації про стан кредиту, яку споживач вимагає частіше одного разу на місяць. Умова договору про споживчий кредит, укладеного після набуття чинності Закону України «Про споживче кредитування», щодо оплатності інформації про стан кредитної заборгованості, яку споживач вимагає один раз на місяць, є нікчемною відповідно до частин першої та другої статті 11, частини п`ятої статті 12 Закону України «Про споживче кредитування».

Необхідність внесення плати за додаткові, супутні послуги банку, пов`язанні з розрахунково-касовим обслуговуванням, передбачено в пункті 4 «розмір комісії за обслуговування кредитної заборгованості,%» кожної з наданих суду Заяв (а.с.6, 9, 12). Переліку додаткових та супутніх банківських послуг кредитодавця, які пов`язані з отриманням, обслуговуванням і поверненням кредиту, що надаються позивачу та за які банком встановлена щомісячна комісія за обслуговування кредиту (розрахунково-касове обслуговування), у договорі не зазначено.

Якщо в кредитному договорі банк не зазначив та не надав доказів наявності, переліку додаткових та супутніх банківських послуг кредитодавця та/або кредитного посередника, які пов`язані з отриманням, обслуговуванням і поверненням кредиту, які надаються позичальнику та за які банком встановлена щомісячна комісія за обслуговування кредиту (розрахунково-касове обслуговування), то положення кредитного договору щодо обов`язку позичальника щомісячно сплачувати плату за обслуговування кредиту (розрахунково-касове обслуговування) є нікчемними відповідно до частин першої та другої статті 11, частини п`ятої статті 12 Закону України «Про споживче кредитування». На це вказав Верховний Суд у постанові від 6 листопада 2023 року по справі №204/224/21.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, та те, що в договорах не зазначено і позивачем не надано доказів про надання позичальнику додаткових та супутніх банківських послуг, які пов`язані з отриманням, обслуговуванням і поверненням кредиту, то заборгованість за комісією стягненню не підлягає.

До задоволення підлягають вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості по сумі кредиту в розмірі 80222,37 грн., заборгованості за відсотками в сумі - 4037,24 грн., що разом становить 84259 грн. 61 коп., в іншій частині позовних вимог слід відмовити.

VІІ. Розподіл судових витрат між сторонами.

16. За змістом статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позовна заява АТ «Перший Український міжнародний банк» подана через систему "Електронний суд", тому при зверненні з позовом до суду згідно платіжної інструкції №234 від 11.12.2024 року (а.с.41) позивачем сплачений судовий збір відповідно до ч.3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" із застосуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору в сумі 2422,40 грн.

Оскільки позовні вимоги позивача були задоволенні частково, то з відповідача на користь позивача необхідно стягнути суму сплаченого судового збору, пропорційно розміру задоволених позовних вимог в розмірі 51,45 % від сплаченої суми судового збору, тобто 1246,32 гривень (2422, 40 грн. Х51, 45%).

З цих підстав,

керуючись статтями 2, 5, 10-13, 18, 141, 258-259, 263 265, 268, 280-284 Цивільного процесуального кодексу України, Суд, -

У Х В А Л И В :

1. Позов Акціонерного Товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.

2. Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), на користь Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» () заборгованість в сумі 84259 грн. 61 коп. (вісімдесят чотири тисячі двісті п`ятдесят дев`ять грн. 61 коп.).

3. Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк»» () 1246 грн. 32 коп. (одна тисяча двісті сорок шість грн. 32 коп.) судового збору.

4. В іншій частині позовних вимог відмовити.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільного процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Рішення може бути оскаржено до Сумського апеляційного суду.

До дня початку функціонування єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Роменський міськрайонний суд Сумської області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач: Акціонерне товариства «Перший Український Міжнародний Банк», місцезнаходження вул. Андріївська, 4, м. Київ, 04070, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .

СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО

МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ Оксана ЄВЛАХ