ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1799/25 Справа № 210/756/24 Суддя у 1-й інстанції - Вікторович Н.Ю. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2025 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Агєєва О.В.,

суддів: Корчистої О.І., Остапенко В.О,

за участю секретаря судового засідання Черняєвої С.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу №210/756/24 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю працівника на виробництві, за апеляційним скаргам ОСОБА_1 та Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» на рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 лютого 2024 року, ухвалене у складі судді Вікторович Н.Ю., -

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» (надалі - ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг») про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю працівника на виробництві.

Позовна заява мотивована тим, що що він є батьком померлої (загиблої) ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка ІНФОРМАЦІЯ_2 померла в результаті нещасного випадку на підприємстві ПАТ «АрселорМіттал Криви Ріг».

Донька позивача на протязі 32 років, у період з 02.07.1990 року по 07.06.2023 року перебувала у трудових відносинах з ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» та працювала в конвертерному цеху машиністом крану металургійного виробництва 4 розряду шихтового відділення №1.

07 червня 2023 року о 19 годині 50 хвилин, під час виконання трудових обов`язків ОСОБА_3 загинула в конвертерному цеху сталеплавильного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», шихтового відділення №1, від нещасного випадку пов`язаного з виробництвом, внаслідок падіння під час пересування в кабіні мостового крану №24, про що було складено Акт №17 розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання отруєння), аварії, що сталася 07 червня 2023 року о 19 годині 50 хвилин на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг». (Форми Н-1/П, затверджений 23 жовтня 2023 року)

Внаслідок втрати доньки позивачу ОСОБА_1 завдана немайнова (моральна) шкода, яка полягає в наступному: донька завжди була для позивача опорою та моральною підтримкою, завжди піклувалась про нього, вони постійно спілкувались одне за одним. Загибель доньки призвела до постійного напруженого психоемоційного стану, він втратив сенс життя. Донька за життя завжди допомагала йому, адже у віці 88 років, він сам фактично не міг себе утримувати та справлятись з фізичною працею по дому та господарству.

У зв`язку з чим, позивач просив суд стягнути з відповідача на його користь 8 000 000,00 гривень в порядку відшкодування моральної шкоди, завданої смертю працівника на виробництві, без утримання податку з доходу фізичних осіб та інших обов`язкових платежів.

Рішенням Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 лютого 2024 року позовні вимоги задоволено частково - стягнуто з Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої смертю працівника на виробництві, у розмірі 300 000, 00 грн., без утримання податку з доходів фізичних осіб.

В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Стягнуто з Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» на користь держави судовий збір 3 000 гривень 00 копійок.

В апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 ставить питання про зміну рішення суду в частині розміру моральної шкоди, стягнутої на користь позивача, просить збільшити її розмір до заявленого у позові, оскільки він значно занижений та не відповідає глибині моральних страждань позивача та принципу розумності, виваженості і справедливості.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги позивач зазначає, що рішення суду першої інстанції є необґрунтованим, судом неповно та не всебічно з`ясовані обставини справи, що мають значення для справи. Суд не взяв до уваги вину відповідача, яка полягає в тому, що підприємство зобов`язано строювати для своїх працівників безпечні умови праці. Зазначає, що судом не враховано характер його моральних страждань, який є дуже великим, оскільки позивач втратив близьку людину.

Крім того, суд першої інстанції не дав позивачу реалізувати своє право та подати до суду відповідь на відзив ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» на позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю працівника на виробництві.

Посилається на судову практику в аналогічних справах.

В апеляційній скарзі відповідач ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» ставить питання про скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом не встановлено прямого причинного зв`язку між винними діями відповідача та смертю ОСОБА_3 , яка загинула внаслідок падіння, під час свого пересування із особистої необережності, що хоч і визнано нещасним випадком на виробництві, однак винних дій роботодавця у даному випадку встановлено не було. Вважає, що позивачем не доведено факт завдання йому моральної шкоди, а визначений судом розмір моральної шкоди не відповідає засадам розумності, виваженості та справедливості, є необґрунтованим, не відповідає судовій практиці по аналогічним справам.

Відзив на апеляційну скаргу позивача не надходив.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідача ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», до якого додано докази надсилання копії відзиву стороні, позивач ОСОБА_1 , зазначає, що моральна шкода, завдана смертю працівника особам, які мають на це право, відшкодовується роботодавцем.

Оскільки, позивач є батьком загиблої ОСОБА_4 , то на відповідача покладено обов`язок щодо відшкодування йому моральної шкоди, завданої смертю доньки на виробництві. Просить залишити апеляційну скаргу - без задоволення.

В судовому засіданні апеляційного суду представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Вовк М.В., просив скаргу задовольнити. Проти доводів апеляційної скарги відповідача заперечував, просив її відхилити.

Позивач і представник відповідача в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку.

Апеляційний суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи, які не з`явились в судове засідання, оскільки, відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справ, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційних скарг, апеляційний суд виходить з наступного.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції не в повній мірі відповідає вказаним вимогам закону.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_5 , про що Дзержинським районним ЗАГС м. Кривого Рогу 28 квітня 1972 року складено відповідний актовий запис №45, батьками дитини зазначені: батько - ОСОБА_1 , мати - ОСОБА_6 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , яке видано 11.10.1972 року.

Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №8 від 14 квітня 2022 року, 18 листопада 1989 року ОСОБА_5 уклала шлюб з ОСОБА_7 , про що Довгинцівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області складено відповідний актовий запис №31. Після реєстрації шлюбу дружина змінила прізвище на ОСОБА_8 . 29 листопада 1993 року шлюб між ОСОБА_9 та ОСОБА_7 було розірвано.

14 січня 1994 року ОСОБА_9 уклала шлюб з ОСОБА_10 , про що відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Довгинцівської районної ради м.Кривого Рогу Дніпропетровської області складено відповідний актовий запис №13. Після одруження змінила прізвище на ОСОБА_11 , що підтверджується Свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_2 від 12.08.1999 року.

Вказані обставини підтверджують, що позивач по справі ОСОБА_1 є рідним батьком ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла, про що 09 червня 2023 року Криворізьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Криворізькому районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) складено відповідний актовий запис №26, та видане свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 від 09.06.2023 року.

18 жовтня 2023 року комісіє утвореною наказом Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 12 червня 2023 року №1019/ПС зі змінами, несеними, наказом від 08 серпня 2023 року №1309/ПС було складено Акт №17 розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався 07 червня 2023 року о 19 годині 50 хвилин. Вказаний акт затверджений начальником Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Тригубенко В.О. 23 жовтня 2023 року.

Відповідно до п.4 Акту №17, 07.06.2023 (зміна з 07 годин 00 хвилин до 19 годин 00 хвилин) машиніст крану металургійного виробництва конверторного цеху ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_3 о 06 годині 30 хвилин перебувала в адміністративно-побутовому корпусі конвертерного цеху, де перевдягнулась в спецодяг та відправилась на робоче місце в шихтове відділення №1. О 07 годині 20 хвилин в приміщенні вагової шихтового відділення №1 Бригадр шихтового двору ОСОБА_12 проводив змінно-зустрічне зібрання на якому була присутня ОСОБА_3 . О 7 годині 30 хвилин машиністи крану шихтового відділення №1 розійшлись по робочим місцям. Машиніст крану ОСОБА_3 піднялася в кабіну мостового крану №24 рег. No 482291 (далі мостовий кран №24). 07.06.2023 конвертерній цех знаходився в стані простою, виробничі процеси не проводились, завданням ОСОБА_3 було прибирання робочого місця і охорона обладнання. О 09 годині 20 хвилин старший майстер ОСОБА_13 дзвонив ОСОБА_3 , при розмові ОСОБА_3 на стан здоров?я не скаржилася.

Спеціальна комісія, спираючись на висновок експерта №1227/1 КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР» Криворізького районного відділу, припускає, що ОСОБА_3 самостійно пересувалася в незначному обсязі від невстановленого місця, де вона отримала тілесні ушкодження, що спричинили виникнення закритої внутрішньочерепної травми при падінні з висоти власного зросту та ударі о тупий твердий предмет, до місця де вона втратила свідомість та померла, а саме в кабіні мостового крану №24.

Працюючи в зміні з 19 годин 00 хвилин 07.06.2023 до 07 години 00 хвилин машиніст крана металургійного виробництва ОСОБА_14 після проведення змінно-зустрічного зібрання о 19 годині 50 хвилин піднялася в кабіну мостового крану №24 та побачила, що в кабіні крана хтось лежить, про це ОСОБА_14 негайно сповістила бригадира шихтового двору ОСОБА_15 .

Бригадир шихтового двору ОСОБА_15 дізнавшись про те, що сталося негайно подзвонив виконуючому обов?язки старшого змінного майстра конверторного цеху ОСОБА_16 . ОСОБА_16 дізнавшись про подію, телефоном викликав швидку медичну допомогу ПП «Стіл Сервіс», сповістив керівництво цеха, та пішов зустрічати швидку допомогу.

О 20 годині 05 хвилин на місце інциденту прибула фельдшер ПП «Стіл Сервіс» ОСОБА_17 , яка о 20 годині 20 хвилин констатувала біологічну смерть ОСОБА_3 .

На місце інциденту були викликані представники поліції. Після проведення слідчих дій тіло ОСОБА_3 приблизно о 23 годині 50 хвилин за допомогою робітників газорятувальної служби ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», було спущено з кабіни крана та завантажено в автомобіль для транспортування до криворізького районного відділу КЗ «Дніпровське обласне бюро судово-медичної експертизи ДОР».

В п.7 Акту нещасного випадку на виробництві надано висновки комісії, відповідно до яких нещасний випадок зі смертельним наслідком з машиністом крана металургійного виробництва конвертерного цеху зі смертельним наслідком з машиністом «АрселорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_3 визнано таким, що пов`язаний з виробництвом.

Задовольняючи позовні вимоги частково, суд першої інстанції, виходив із того, що нещасний випадок, який стався під час роботи ОСОБА_3 на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», перебуває у причинному зв`язку із її смертю, а тому її батьку - позивачу у справі - має бути відшкодовано моральну шкоду на підставі статей 1167, 1168 ЦК України.

Визначаючи розмір моральної шкоди у сумі 300 000 грн., суд виходив того, що сам факт загибелі ОСОБА_3 беззаперечно свідчить про те, що її батько відчуває від цього негативні наслідки морального та психологічного характеру. Він втратив близьку людину і таку втрату не можливо відновити, що призвело до порушення його нормальних життєвих зв`язків і потребує додаткових зусиль для організації свого життя. Донька, ОСОБА_3 , за життя, допомагала своєму батькові (позивачу), адже, у віці 88 років він фактично не міг себе утримувати та справлятись по господарству. При цьому, суд дійшов висновку, що сума компенсації моральної шкоди повинна складати 300 000 грн., оскільки заявлена у позові сума у розмірі 8 000 000 грн. не вмотивована, є завищеною і не відповідає тяжкості та характеру завданої позивачу шкоди.

Згідно з п.7 ч.3 ст.376 ЦПК України, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.

Апеляційна скарга позивача, крім іншого, обґрунтована тим, що відповідно до пункту 5 частини четвертої статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Ціна позову, що зазначена у позовній заяві складає 8 000 000,00 грн. Отже, справи, в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб мають розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження.

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (частини перша та друга статті 274 ЦПК України).

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 5 частини четвертої статті 274 ЦПК України).

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо: суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження (пункт 7 частини третьої статті 376 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 березня 2021 року в справі № 569/3757/20 (провадження № 61-14023св20) зазначено, що: «суд апеляційної інстанції не звернув уваги на те, що ця справа не могла бути розглянутою за правилами спрощеного позовного провадження, не надав оцінки відповідним доводам апеляційної скарги, не врахував, що зазначена підстава є обов`язковою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення. Тому суд апеляційної інстанції зробив неправильний висновок про залишення без змін рішення суду першої інстанції».

Європейський суд з прав людини вказує, що «принцип справедливості, закріплений у статті 6 Конвенції, порушується, якщо національні суди ігнорують конкретний, доречний та важливий довід, наведений заявником» (MALA v. UKRAINE, № 4436/07, § 48, ЄСПЛ, від 03 липня 2014 року).

Постанова суду апеляційної інстанції складається з, зокрема, мотивувальної частини із зазначенням: мотивів прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі та відзиві на апеляційну скаргу (підпункт в пункту 3 частини першої статті 382 ЦПК України).

Законодавець імперативно визначив необхідність здійснювати відхилення доводу (аргументу) апеляційної скарги чи відзиву, з яким апеляційний суд не погоджується. При цьому не має значення, чи стосується такий довід (аргумент) судового рішення по суті, чи тільки процесуального питання (див., зокрема, постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 січня 2024 року в справі №501/1672/22 (провадження №61-16084св23), постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 січня 2024 року в справі №441/1159/21 (провадження №61-14938св23)).

У справі, що переглядається, позивачем заявлено позов про стягнення грошової компенсації моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я, пов`язаної з виконанням трудових обов`язків в розмірі 8 000 000 грн.

Ухвалою судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 лютого 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та призначено розгляд в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі доказами.

Справи, в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб мають розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає обґрунтованими доводи апеляційної скарги щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права та розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, в порушення пункту 5 частини четвертої статті 274 ЦПК України, у зв`язку з чим рішення суду першої інстанції, на підставі пункту 7 частини третьої статті 376 ЦПК України, підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення по справі по суті позовних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу наявності підстав для відшкодування відповідачем моральної шкоди позивачу ОСОБА_1 , внаслідок смерті ОСОБА_3 , яка загинула в результаті нещасного випадку на виробництві.

Відповідно до ст. 16 ЦК України відшкодування моральної шкоди є способом захисту цивільних прав та інтересів судом.

Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Відповідно до ч. 2 ст. 153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Згідно із ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини.

Таким чином, ч. 1 ст. 1167 ЦК України встановлює загальне правило, відповідно до якого відповідальність за заподіяння моральної шкоди настає за наявності загальної підстави - наявності моральної (немайнової) шкоди, а також за наявності всіх основних умов відповідальності, а саме: неправомірної поведінки, причинного зв`язку та вини заподіювача.

Моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловікові дружині, батькам, усиновлювачам, дітям усиновленим, а також особам, які проживали з нею однією сім`єю, згідно ч.2 ст.1168 ЦК України.

Право кожного на належні, безпечні і здорові умови праці встановлено ч.4 ст.43 Конституції України.

Згідно частин 1, 3 ст. 13 Закону України «Про охорону праці», роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.

Статтею 153 КЗпП України встановлено, що забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Виходячи з аналізу зазначеної норми закону вбачається, що право на відшкодування моральної шкоди чоловікові, дружині, батькам, дітям, а також особам, які проживали з померлим однією сім`єю виникає у разі, якщо встановлено причинний зв`язок між смертю фізичної особи та ушкодженням здоров`я на виробництві.

Вказані підстави відповідальності ПАТ «Арселор Міттал Кривий Ріг» за моральну шкоду, спричинену внаслідок загибелі ОСОБА_3 , судом встановлені в повному обсязі.

Судом встановлено, що перебуваючи на посаді машиніста крану металургійного виробництва конверторного цеху ПАТ «Арселор Міттал Кривий Ріг» ОСОБА_3 , під час виконання своїх трудових обов`язків, 07 червня 2023 року, в проміжок часу з 12:30 год. до 14:30 год., в результаті нещасного випадку на території конвекторного цеху металургійного виробництва ПАТ «Арселор Міттал Кривий Ріг» у невстановленому місці, отримала тілесні ушкодження, що спричинили виникнення закритої внутрішньочерепної травми при падінні з висоти власного зросту та ударі о тупий твердий предмет, до місця, де вона втратила свідомість та померла, а саме у кабіні мостового крану № 24 рег. № 482291 у віці 51 років померла.

Згідно з висновком Криворізького міжрайонного відділу КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово - медичної експертизи» ДОР» від 14 липня 2023 року № 494, смерть настала від закритої внутрішньочерепної травми, що ускладнилася крововиливами під оболонки та в речовину головного мозку. При судово - токсикологічному дослідженні крові з трупа метиловий, етиловий, ізопропіловий, пропіловий, ізобутиловий, бутиловий, ізоаміловий, аміловий спирти не виявлені.

Місце і обставини, при яких відбулася травма - травма на виробництві ПАТ «АМКР, смерть ОСОБА_3 настала внаслідок нещасного випадку у зв`язку з виробництвом.

У листі вх. №18847/ПС/1-23 від 01 серпня 2023 року надана відповідь експерта, що виявлені при судово - медичній експертизі трупа ОСОБА_3 ушкодження у вигляді внутрішньо - черепної травми, утворились прижиттєво, незадового до настання смерті від дії тупого твердого предмета, можливо при ударі об такий.

На підставі даних судово - медичної експертизи трупа ОСОБА_3 , висновок експерта № 1227 Комунального закладу «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи ДОР», надані відповіді експерта на наступні питання: після отримання тілесних ушкоджень, що спричинило виникнення закритої внутрішньочерепної травми не можна виключити спроможність потерпілої до активних дій, в тому числі до самостійного пересування в незначному обсязі до моменту втрати свідомості відповідь на питання № 2.1. Питання № 2.2, чи могла ОСОБА_3 отримати тілесні ушкодження при падінні з висоти власного зросту, відповідь на питання № 2.2., анатомічна локалізація, характер та морфологічні особливості виявлених ушкоджень не виключають можливість їх утворення при падінні потерпілої та ударі о тупий твердий предмет. Враховуючи ступінь вираженості реактивних змін в ушкоджених тканинах проміжок часу з моменту отримання тілесних ушкоджень до настання смерті може складатися з декількох хвилин, відповідь на питання № 2.3. Відповідь на питання № 2.4 Під час судово - медичної експертизи трупа будь - яких ознак критичних хронічних захворювань, що могли б привести до погіршення стану здоровя потерпілої та зумовити її подальше подання не виявлено. Зафіксовані під час судово - гістологічного дослідження патологічні зміни з боку внутрішніх органів у вигляду периваскулярного кардіосклерозу, жирової дистрофії печінки, панкреосклерозу в причинному зв`язку зі смертю потерпілої не перебувають.

За наведених обставин, нещасний випадок, що стався з машиністом крану металургійного виробництва конверторного цеху ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_3 , під час виконання своїх трудових обов`язків, 07 червня 2023 року, в проміжок часу з 12:30 год. до 14:30 год., який призвів до її смерті, є таким, що пов`язаний з виробництвом.

Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Факт заподіяння моральної шкоди позивачу у зв`язку з втратою близької людини встановлений судом. Зокрема, позивач, у зв`язку із втратою близької людини (доньки) переживає нервові потрясіння, він постійно потребуює підтримки, як фізичної так і моральної, що тягне за собою порушення його нормальних життєвих зв`язків та докладання з його боку додаткових зусиль для організації свого життя у похилому віці.

Колегією суддів встановлений й причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою відповідача - втрата життєвих зв`язків позивача з рідною людиною.

Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди №4 від 31.03.1995 року з подальшими змінами, яким передбачено, що розмір моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнає позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.

Позивач є батьком ОСОБА_3 , а відтак є особою, яка переносить тяжкі моральні страждання, назавжди позбавлений можливості спілкування з рідною людиною, позбавлений можливості отримувати піклування та допомогу від доньки, оскільки є особою похилого віку, незворотність втрати завдає йому моральні страждання.

Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, стягнутої з відповідача на користь позивача, колегія суддів виходить з засад розумності, виваженості та справедливості, відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди " № 4 від 31.03.1995 року з подальшими змінами, якою передбачено, що розмір моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнали позивачі у справі, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина третя статті 23 ЦК України).

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року).

Оскільки, нормативно-правовими актами України не встановлено розмір компенсації моральної шкоди, відшкодування якої здійснюється на підставі статей 1167, 1168 ЦК України, розмір моральної шкоди, яка підлягає відшкодуванню, визначається судом відповідно до наданих доказів та фактичних обставин справи.

Позивач оцінює моральну шкоду, заподіяну йому в наслідок загибелі її доньки, у 8 000 000,00 грн.

Враховуючи ступінь фізичних і моральних страждань позивача, їх тривалість і тяжкість, незворотність втрати, наслідків, що наступили, виходячи, з міркувань розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку, що стягненню з Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» на користь позивача у відшкодування моральної шкоди, завданої загибеллю доньки, підлягає 300 000 грн., що буде відповідати вимогам розумності та справедливості.

Визначений же позивачем розмір відшкодування моральної шкоди є занадто зави щем та не та узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду при розгляді справ з аналогічними правовідносинами.

Відповідно до 7 частини третьої статті 376 ЦПК України обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення є розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.

Отже, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу позивача слід задовольнити частково, а оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове рішення.

Згідно ч. 13 ст. 141 України якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Задовольняючи частково апеляційну скаргу позивача, з урахуванням вимог ст. 141 ЦПК України, ставок судового збору, передбачених ст. 4 Закону України «Про судовий збір», та того, що позивач звільнений від сплати судового збору, апеляційний суд вважає за необхідне стягнути з відповідача в дохід держави судовий збір у розмірі 3 000 грн., що підлягав сплаті за подання позовної заяви.

Керуючись статтями 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 лютого 2024 року скасувати та ухвалити нове рішення.

Позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю працівника на виробництві - задовольнити частково.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої смертю працівника на виробництві, у розмірі 300 000, 00 (триста тисяч) гривень 00 копійок без утримання податку з доходів фізичних осіб.

В іншій частині в задоволенні позову відмовити.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» на користь держави судовий збір 3 000 (три тисячі) гривень 00 копійок.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках, передбачених ст.389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді:

Повне судове рішення складено 26.02.2025р.

Головуючий суддя О.В. Агєєв