Справа № 367/410/25
Провадження №2/367/2382/2025
РІШЕННЯ

Іменем України

28 лютого 2025 року місто Ірпінь

Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Білогруд О.О.,

при секретарі Трофимчук С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Ірпінського міського суду Київської області позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

установив:

до Ірпінського міського суду Київської області представником позивача адвокатом Гришиною Тетяною Анатоліївною подано позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 26.12.2015 між ним та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ), було укладено шлюб, про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бородянського районного управління юстиції Київської області зроблено запис № 196, підтверджується свідоцтвом про шлюб НОМЕР_1 . У період подружнього життя ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася дитина: син ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 . Сімейне життя не склалося, подружжя втратили один до одного почуття любові та поваги. 19.06.2024 він з відповідачкою переїхали з селища Бородянка до міста Буча для постійного місця проживання. У липні 2024 відповідачка з сином поїхала на відпочинок до Туреччини і звідти йому повідомила, що втратила до нього почуття любові і не бажає з ним більше спільно проживати. Після 28.07.2024 за наполяганням дружини позивач переїхав до іншого місця проживання і з того часу вони проживають окремо. Позивач намагався відносити стосунки, однак відповідачка відмовлялася. У вересні 2024 позивач дізнався, що відповідачка має стосунки з іншим чоловіком, а з ним стосунки є неприязними та зводяться лише до спілкування про дитину. Зазначив, що примирення не можливе, а тому просив строк для примирення не надавати. З огляду на викладене, у заяві зазначив, що подальше спільне життя не можливе і збереження шлюбу суперечить його інтересам, а тому просив шлюб з ОСОБА_2 розірвати. Крім того, у заяві просив розгляд справи здійснювати за його відсутності та відсутності його представника.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.01.2025 справу передано для розгляду судді Білогруд О.О. Ухвалою судді від 28.01.2025 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено до розгляду на 28.02.2025.

17.02.2025 до суду надійшла заява адвоката Владімірової О.В. в інтересах ОСОБА_2 про визнання позовних вимог про розірвання шлюбу з одночасним запереченням щодо мотивів припинення шлюбних стосунків. Так. У заяві ОСОБА_2 підтвердила, що вона з позивачем влітку 2024 року припинили спільне проживання, однак така вимога була заявлена, оскільки спільне подружнє життя не склалося, протягом тривалого часу виникали непорозуміння. Вона зрозуміла, що має інші життєві цінності, які не співпадають з поглядами чоловіка, вони втратили почуття поваги та любові один до одного. Водночас заперечила мотив позивача для розірвання шлюбу про те, що вона має стосунки з іншим чоловіком, вказане не підтверджено жодним доказом, а тому просила такий мотив не розглядати та не включати до мотивувальної частини рішення суду. Син наразі проживає з нею. З огляду на викладене просила з ОСОБА_1 розірвати, розгляд справи здійснювати без її участі та участі її представника.

У судове засідання 28.02.2025 сторони не з`явилися.

Керуючись статтею 223 ЦПК України, враховуючи клопотання позивача та відповідачки суд вважає можливим провести судове засідання без участі сторін на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Частиною восьмою статті 279 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Оскільки відповідачка звернулась до суду із заявою, в якій зазначала про визнання позовних вимог, тому суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, в зв`язку з чим є підстави для ухвалення судового рішення у справі.

За частиною четвертою статті 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Відповідно до частини першої статті 76 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частиною першою статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Фактичні обставини, встановлені судом.

26.12.2015 ОСОБА_1 уклав шлюб з ОСОБА_5 , який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бородянського районного управління юстиції у Київській області, про що 26.12.2015 складено відповідний актовий запис за №196. Після укладення шлюбу ОСОБА_5 було присвоєно прізвище - ОСОБА_6 . Вказане підтверджується копією свідоцтва про шлюбу серії НОМЕР_1 .

В період шлюбу ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 09.06.2016.

Відповідно до статті 16 Загальної декларації прав людини від 10.12.1948, чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються.

Сім`я є природним і основним осередком суспільства і має право на захист з боку суспільства та держави.

Відповідно до частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України (далі СК України), шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги статті110 Сімейного кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно з частиною першою статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до частини третьої статті 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Згідно з пунктами 10 та 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (частина друга статті 104 СК України).

Відповідно до частини другої статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 СК України).

Відповідно до частини другої статті 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до частини другої статті 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Відповідно до частини третьої статті 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно з положеннями частини четвертої статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Встановлено, що сторони не бажають жити однією сім`єю, наполягають на ухваленні рішення про розірвання шлюбу, збереження шлюбу буде суперечити інтересам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а примушування сторін до шлюбу не допускається. Крім того, наявні в матеріалах справи відомості, що сторони вже раніше ініціювали питання про розірвання шлюбу в судовому порядку, що свідчить про їх бажання все таки шлюб розірвати, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

З урахуванням наведеного‚ на підставі статей 24, 56, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України та керуючись статтями 12, 19, 76-81, 258-259, 263-265, 273, 280, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений 26 грудня 2015 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцем села Вишняки, Бородянського району, Київської області, Україна, та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою села Майданівка, Бородянського району, Київської області, Україна, зареєстрований у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Бородянського районного управління юстиції у Київській області, за актовим записом №196.

Після набрання законної сили рішення суду про розірвання шлюбу направити до органу Державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 28.02.2025.

ПОЗИВАЧ: ОСОБА_1 », зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;

ВІДПОВІДАЧКА: ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя О.О. Білогруд