Провадження № 2/761/3785/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Марінченко Л.В.,

за участі

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора про встановлення юридичного факту та визнання права власності на частку у спадковому майні,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про встановлення юридичного факту, а саме факту постійного проживання разом зі спадкодавцею - ОСОБА_3 однією сім`єю більше п`яти років та, відповідно, визнання права власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід ОСОБА_2 - ОСОБА_4 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його бабуся ОСОБА_5 . Після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме по 1/4 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 . 1/4 частину вказаної вище квартири після смерті ОСОБА_4 успадкував його син (батько позивача)- ОСОБА_6 на підставі заповіту, іншу 1/4 частину квартири після смерті ОСОБА_5 також успадкував син (батько позивача) ОСОБА_6 .Решта 2/4 частини належала ОСОБА_6 (батькові позивача) та його співмешканці ОСОБА_3 в рівних частинах. Після смерті батька позивача, ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , відкрилася спадщина на 3/4 частини квартири. 21.06.2024 року позивач отримав свідоцтво про право на спадщину на законом (після батька) на 3/4 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 .ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_3 , проте за життя ОСОБА_3 не встигла залишити ні заповіту, ні дарчої, у зв`язку з чим відкрилась спадщина. Щодо оформлення прав на спадкування решти 1/4 частини вказаної квартири, яка належала ОСОБА_3 , ОСОБА_2 звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте нотаріусом було повідомлено, що свідоцтво про право на спадщину після померлої не може видати, оскільки немає підтвердження того факту, що ОСОБА_2 проживав із спадкодавцем ОСОБА_3 однією сім`єю не менше, як п`ять років до часу відкриття спадщини.За таких обставин, ОСОБА_2 вимушений звернутися до суду із вказаною заявоюза захистом своїх прав.

Провадження у справі відкрито 20.11.2024, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами загального позовного провадження.

Представником Київської міської ради надано відзив на позов де зазначено наступне. Так, представник відповідача заперечує щодо задоволення позову, оскільки ОСОБА_2 не надано жодних доказів ані спільного ведення господарства зі спадкодавцем, ані спільного харчування, ані спільних витрат та гадання взаємної допомоги. Просив розглянути справу без його участі.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав заявлені вимоги, просив задовольнити та покласти судові витрати на ОСОБА_2 .

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, просив розглянути справу за його відсутності. Правом надати пояснення по суті справи не скористався.

Суд дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, прийшов до висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 21.06.2024 державним нотаріусом Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори Рабіновичу Григорію Олександровичу видано свідоцтво про право на спадщину за законом на майно померлого ОСОБА_6 , яке складається з 3/4 частин квартири АДРЕСА_1 .

Як свідчить зазначене свідоцтво частини квартири належали померлому: частина квартири на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації державної адміністрації Шевченківського району м. Києва 08.06.1993, частина, на підставі цього ж свідоцтва належала ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , спадкоємцем за заповітом якого був - ОСОБА_6 , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав та частина, на підставі цього ж свідоцтва, належала ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , спадкоємцем якої був її син - ОСОБА_6 , який прийняв спадщину, але не оформив своїх прав.

Крім того, як вбачається з свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації державної адміністрації Шевченківського району м. Києва 08.06.1993, частина квартири АДРЕСА_1 належала на праві власності ОСОБА_3 .

Витяг про державну реєстрацію в Спадковому реєстрі, наданий Чотирнадцятою київською нотаріальною конторою 31.07.2024, свідчить про те, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . Відкрито спадкову справу № 72773919.

Позивач ОСОБА_2 звернувся до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за померлою.

Разом з тим, державним нотаріусом 31.07.2024 винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки порушено вимоги ст. 68 Закону України «Про нотаріат», п.п. 4.1, 4.4., 4.12., 4.14 (глави 10) Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, зважаючи на те, що не встановлено факт проживання спадкоємця зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Матеріали справи свідчать про те, що за життя ОСОБА_3 не залишила на випадок своєї смерті ні заповіту, ні дарчої, у зв`язку з чим відкрилась спадщина на 1/4 частину вказаної квартири.

Відповідно до спадкового реєстру інші спадкоємці які б прийняли спадщину за законом, станом на 31.07.2024 року відсутні, заповіти не посвідчувалися, свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

З огляду на відсутність у померлої ОСОБА_3 спадкоємців за законом та заповітом, ОСОБА_2 вважає себе спадкоємцем четвертої черги у відповідності до ст. 1264 ЦК України. Вказує, що ОСОБА_3 та його батько ОСОБА_6 перебували в цивільному шлюбі, постійно проживаючи в квартирі по вул. Мельникова , там же проживав і проживає позивач. Батько позивача, ОСОБА_3 та сам ОСОБА_2 були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки

Так, відповідно до статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Як свідчить паспорт позивача, копія якого долучена до матеріалів справи, ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 з 23.08.2007 р.

Як вбачається з довідки Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 22.03.2024 № 108-1786за адресою АДРЕСА_2 були зареєстровані серед інших ОСОБА_6 з 18.01.1990 по 07.11.2013; ОСОБА_3 з 21.08.1990 по 19.05.2020 та ОСОБА_2 з 23.08.2007 по теперішній час.

Крім цього, як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_7 , АДРЕСА_4 , компетентним органам зробила заяву наступного змісту: особисто знаю ОСОБА_2 з його народження, він проживає у квартирі АДРЕСА_1 . Зараз Григорій збирає документи щоб оформити спадщину на частину квартири після смерті мачухи - ОСОБА_3 . Жили вони як всі сім`ї, разом робили ремонт, готували їсти, кудись їздили на вихідні . Десь у 2017 році помер батько ОСОБА_8 , а через три роки і ОСОБА_9 , ОСОБА_8 їх обох поховав, поставив пам`ятники.

Справжність підпису ОСОБА_7 посвідчив приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Олофінський О.В.

Також, як свідчить договір-замовлення від 07.04.2020 та додаток № 1 до договору-замовлення від 07.04.2020 р., позивачем було організовано та здійснено поховання ОСОБА_3 .

Спадкування, в розумінні положень ст. 1217 ЦК України, здійснюється за заповітом або за законом.

За приписами ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкоємцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 18.06.2018 у справі № 61-22277св18, в якій зазначається, що відповідно до ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Зважаючи на встановлені обставини, беручи до уваги, що позивач та ОСОБА_3 були зареєстровані і проживали в квартирі АДРЕСА_1 відповідно з 1990 року та 2007 року, з огляду на те, що під час розгляду справи не було отримано доказів про те, що спадкодавець та позивач не були пов`язані спільним побутом, не мали взаємних прав та обов`язків суд приходить до висновку, що вимоги ОСОБА_2 в частині встановлення факту постійного проживання ОСОБА_2 разом зі спадкодавцем - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , на час відкриття спадщини однією сім`єю більше п`яти років підлягають задоволенню.

Щодо позовної вимоги про визнання права власності на частку у спадковому майні, то відповідно до вимог ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

За положеннями ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України.

Враховуючи доведеним факт проживання ОСОБА_2 разом зі спадкодавцею - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , на час відкриття спадщини однією сім`єю більше п`яти років, відсутність доказів того, що ОСОБА_3 мала інших спадкоємців, та з огляду на фактичне прийняття ОСОБА_2 спадщини, підлягає задоволенню і вимога позивача в частині визнання права власності на квартири АДРЕСА_1 .

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України, проте бере до уваги прохання представника позивача покласти останні на ОСОБА_2 .

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. , 5, 12,13, 76-81, 89, 133, 141, 258, 259, 263-265, 268, 274, 352, 354, 355 ЦПК України, ст. ст. 1216, 1218, 1221, 1258,1268, 1270, 1269, 1297 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора про встановлення юридичного факту та визнання права власності на частку у спадковому майні задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_2 разом зі спадкодавцею - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , на час відкриття спадщини однією сім`єю більше п`яти років.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, в порядку ст.ст. 353-357 ЦПК України з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень цього Кодексу протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення .

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 20.02.2025 року.

Суддя: