Справа № 724/65/25
Провадження № 2/724/182/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2025 року м.Хотин

Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді: Ахмедова Р.А.

за участю секретаря судового засідання: Сенік М.І.

представника позивача: Раєвського І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хотині Чернівецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області про визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області про визнання права власності на спадкове майно.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Хотині помер її батько ОСОБА_2 , який при житті являвся власником нежитлової будівлі громадський будинок, загальною площею 67,2 м.кв, за адресою АДРЕСА_1 . Нежитлова будівля була збудована згідно будівельник норм і правил з додержанням архітектурних, санітарних, екологічних та протипожежних норм і правил.

Згідно технічного паспорта виготовленого ФОП ОСОБА_3 , нежитлова будівля - громадський будинок, за адресою АДРЕСА_1 складається: - громадський будинок літ.А-1, загальною площею 67,2 м.кв.

Відповідно до висновку про вартість майна проведеного ФОП ОСОБА_4 загальна вартість громадського будинку становить 311879 грн.

Згідно витягу з державного земельного кадастру про земельну ділянку вказана нежитлова будівля збудована на земельній ділянці площею 0,0182 га цільове призначення 03.15 для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, кадастровий номер :05:001:0564.

Зазначає, що після смерті ОСОБА_2 за вищевказаною адресою відкрилася спадщина на нерухоме майно, а саме нежитлова будівля громадський будинок літ.А, заальною площею 67,2 м.кв.

Являючись спадкоємцем за законом першої черги спадкування, 05 травня 2023 року вона звернулась до державного нотаріуса Хотинської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_2 .

Вказує, що 05 травня 2023 року до державного нотаріуса Хотинської державної нотаріальної контори звернулася її мати (дружина спадкодавця) із заявою про відмову від прийняття спадщини.

06 травня 2023 року до державного нотаріуса Хотинської державної нотаріальної контори надійшла заява від ОСОБА_5 , про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 на рівну долю будівлі в АДРЕСА_2 та земельну ділянку площею 15 м.кв.

Вказує, що 11 грудня 2024 року вона звернулась до державного нотаріуса Хотинської державної нотаріальної контори Мартинюк Є.Р. про оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом на нежитлову будівлю громадський будинок, однак 11 грудня 2024 року державним нотаріусом Мартинюк Є.Р була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що на зазначене майно відсутні оригінали правовстановлюючих документів. На даний час вона вимушена звернутись до суду з позовною заявою про усунення перешкод у реалізації права на спадкування та визнання права на спадкове майно.

Громадський будинок за адресою: АДРЕСА_1 був збудований згідно будівельних норм і правил з додержанням архітектурних, санітарних, екологічних та протипожежних норм та правил.

При житті спадкодавець отримав в інспекції державного архітектурно-будівельного контролю відділу МАЖКГ Хотинської РДА дозвіл на виконання будівельних робіт №32/2007 від 05 жовтня 2007 року, а саме на будівництво приміщення юрконсультації з житловою квартирою по АДРЕСА_1 .

Згідно даних Технічного паспорту на збудовану будівлю громадського будинку по АДРЕСА_1 встановлені фактичні геометричні параметри площу, висоти, об`єм а вид конструктивних елементів використаних при будівництві. Рік завершення будівництва 2012 рік. Таким чином станом на 2012 рік будівля громадського будинку була 100% готовності та підлягала прийняттю в експлуатацію забудовником. Однак, враховуючи те, що спадкодавець хворів на важке захворювання, тому не зміг завершити прийняття об`єкта в експлуатацію. На даний час вказану процедуру прийняття будівлі в експлуатацію можливо провести тільки спадкоємцю після визнання права власності на вказаний громадський будинок.

Підтримуючи вищевикладене, просила визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на нежитлову будівлю громадський будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

05.02.2025 року на адресу суду від відповідача - Клішковецької сільської ради Дністровського району, Чернівецької області, надійшла заява, в якій позовні вимоги ОСОБА_1 стосовно визнання права власності на спадкове майно не заперечує.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 10 січня 2025 року відкрито провадження по справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання призначено на 03 лютого 2025 року на 10:00 годину.

03 лютого 2025 року ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду на 20 лютого 2025 року на 10:00 годину.

У судове засідання 20 лютого 2025 року позивач ОСОБА_1 не з`явилася, однак відповідно до вимог ст.ст. 58,60 ЦПК України її інтереси у суді представив представник - адвокат Раєвський І.А., який позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити в повному обсязі, надав пояснення аналогічні тим обставинам, які зазначені у позовній заяві.

Представник відповідача-Клішковецької сільської ради Дністровського району, Чернівецької області в особі сільського голови В.Дронь в судове засідання не з`явився, 05.02.2025 року на адресу суду від нього надійшла заява, в якій позовні вимоги ОСОБА_1 стосовно визнання права власності на спадкове майно не заперечує, розгляд справи призначений на 20.02.2025 року просить проводити у відсутності представника сільської ради.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

Дослідженими у судовому засіданні доказами встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_1 від 05.04.2023 року (а.с.9).

Родинні відносини позивача ОСОБА_1 зі спадкодавцем ОСОБА_2 підтверджуються свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 21.04.1982 року, де батьком позивача є покійний ОСОБА_2 (а.с.10).

Відповідно до копії довідки Клішковецької сільської ради Дністровського району, Чернівецької області померлий ОСОБА_2 був зареєстрований у АДРЕСА_3 та проживав разом, у тому числі, з донькою ОСОБА_1 (а.с.11).

Як вбачається із копії витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за №72366221 від 05.05.2023 року після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 заведена спадкова справа №70611333 (а.с.47).

Під час дослідження спадкової справи №111/2023 встановлено, що позивач ОСОБА_1 звернулася із завою від 05.05.2023 в органи нотаріату про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2 (а.с.43, зворот).

Одночасно, ОСОБА_6 , що є дружиною померлого ОСОБА_2 від належної їй частки спадкового майна та від обов`язкової частки в спадщині відмовилася (а.с.48, зворот).

Також, відповідно до копії заповіту, складеного 09.09.2016 у с. Малинці Хотинського району Чернівецької області, ОСОБА_2 заповідав в рівних долях своїм онукам ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_5 будівлю, що знаходиться по АДРЕСА_2 та земельну ділянку 115 м2 (а.с. 51).

Разом з тим судом встановлено, що покійному ОСОБА_2 05.10.2007 за №32/2007 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю відділу містобудування, архітектури та ЖКГ Хотинської РДА, надано дозвіл на виконання будівельних робіт з будівництва приміщення юрконсультації з житловою квартирою по АДРЕСА_1 (а.с. 12).

Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку встановлено, що нежитлова будівля розташована за адресою: АДРЕСА_1 збудована на земельній ділянці площею 0,01182 га, цільове призначення 03.15 для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, кадастровий номер :05:001:0564, інформація про зареєстроване право в Державному земельному кадастрі, відсутня (а.с.20-22).

Згідно повідомлення відділу містобудування та архітектури виконавчого комітету Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області, громадський будинок (будівля юрконсультації) літ. «А», загальною площею 67,2 м.кв, збудований покійним ОСОБА_2 по АДРЕСА_1 на земельній ділянці площею 0,0182 га з кадастровим номером :05:001:0564, відповідає вимогам державних будівельних норм щодо місця його розташування (а.с.24).

Судом досліджено витяг з Реєстру будівельної діяльності щодо інформації про технічні інвентаризації Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, та технічну документацію на спадкове майно (а.с.14-19).

Встановлено, що будівля громадського призначення збудована згідно будівельних норм і правил з додержанням архітектурних, санітарних, екологічних та протипожежних норм і правил. Рік завершення будівництва 2012.

Відповідно до Звіту про проведення технічного обстеження вбачається, що за результатами проведеного технічного обстеження об`єкта: громадський будинок (будівля юрконсультації) площа забудови-84,9 м.кв, загальна площа-672 м.кв, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , даний громадський будинок можливий щодо його експлуатації (а.с.25-31).

Висновком оцінювача про вартість майна встановлено, що ринкова вартість громадського будинку за адресою: АДРЕСА_1 станом на 05.12.2024 року становить 311879,00 грн (а.с.23).

Як вже встановлено судом, після смерті ОСОБА_2 , позивач ОСОБА_1 будучи його донькою та відповідно спадкоємцем за законом першої черги, звернулася до Хотинської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, а саме на спадкове майно, на будівлю громадського призначення, що знаходиться в АДРЕСА_1 , але постановою державного нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с. 55).

Як вбачається із постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії №933/02-14 від 11 грудня 2024 року, винесеною державним нотаріусом Хотинської державної нотаріальної контори, підставою для відмови у видачі спадкоємиці ОСОБА_1 , свідоцтва про право на спадщину за законом на будівлю громадського призначення, що знаходиться в АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є відсутність правовстановлюючих документів та реєстрації прав власності на вказану будівлю (а.с.55).

Отже судом встановлено, що спадковим майном, на яке позивач просить визнати права власності, у порядку спадкування, є будівля громадського призначення, яка збудована, але не введена в експлуатацію, не пройшла процедуру державної реєстрації як об`єкт нерухомого майна та відповідно право власності за спадкодавцем ОСОБА_2 не зареєстровано. З встановлених судом обставин справи вбачається, що між сторонами виник спір з приводу набуття права власності на об`єкт нерухомого майна, яке має статус незавершеного будівництва, у порядку спадкування.

Норми права, які застосував суд та мотивована оцінка аргументів сторін. Висновки суду.

Згідно приписів частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до приписів частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Статтею 15 ЦК України передбачає, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Частина 1 статті 181 ЦК України визначає, що до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Частина 1 статті 182 ЦК України передбачає обов`язкову державну реєстрації право власності на нерухому річ.

Порядок набуття права власності на новостворене майно та об`єкти незавершеного будівництва врегульований статтею 331 ЦК України, за приписами частини другої якої право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

У наказі Фонду державного майна України від 15 березня 2006 р. № 461 «Про затвердження Класифікатора державного майна» під незавершеним будівництвом розуміється об`єкт, щодо якого розпочато будівництво і не прийнято в експлуатацію.

Отже, якщо об`єкти нерухомого майна, у даному випадку будівлі, не прийняті до експлуатації відповідно до вимог чинного законодавства, то він вважається об`єкт незавершеного будівництва. Право власності на такі об`єкти виникає з моменту його прийняття до експлуатації та державної реєстрації.

За матеріалами справи, будівля громадського призначення, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 збудований, але не прийнятий до експлуатації, у зв`язку з чим є об`єктом незавершеного будівництва.

Відповідно до вимог ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб.

Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, тобто майнові права можуть бути предметом спадкування.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку, тощо то спадкоємець також не набуває такого права у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно, зокрема на житловий будинок, іншу споруду.

Пунктом 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, якщо будівництво здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов`язки входять до складу спадщини.

Якщо об`єкт будівництва не був завершений спадкодавцем чи не був прийнятий в експлуатацію, або право власності не було за ним зареєстроване, то до складу спадщини входять усі належні спадкодавцеві як забудовнику права та обов`язки, а саме: право власності на будівельні матеріали та обладнання, які були використані спадкодавцем у процесі цього будівництва; право завершити будівництво (як правонаступник спадкодавця - замінений у порядку спадкування забудовник); право передати від свого імені для прийняття в експлуатацію завершений будівництвом об`єкт; право одержати на своє ім`я свідоцтво про право власності та зареєструвати право власності.

Законодавством передбачено порядок прийняття в експлуатацію будівель інспекцією архітектурно-будівельного контролю за місцем їх розташування, який не може підмінятися судовим рішенням.

За обставинами даної справи, спадкодавець ОСОБА_2 не здійснив завершення будівництва будівля громадського призначення, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , а саме в частині прийняття в експлуатацію об`єкта нерухомого майна, відповідно не набув права власності на зазначений об`єкт, а тому зазначене право, якого не існує у спадкодавця , не може бути переданий спадкоємцям у порядку спадкування.

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постановах Верховного Суду від 04.05.2022 справа № 372/4235/19 (провадження № 61-655св21), від 12.08.2019 справа 607/9408/16-ц (провадження 61-27922св18), від 01.04.2020 справа 707/1803/16-ц (провадження 61-1132св17).

Крім того, як зазначено у постанові Верховного суду від 18.12.2019 справа № 916/633/19, об`єкт незавершеного будівництва є лише сукупністю належних забудовнику будівельних матеріалів і наявність судового рішення про визнання права власності на об`єкт незавершеного будівництва не змінює правового статусу такого майна та не перетворює сукупність будівельних матеріалів на новостворену річ - об`єкт нерухомого майна (житловий будинок, будівлю, споруду тощо) в розумінні статті 181 та частини 2 статті 331 ЦК України, оскільки не звільняє забудовника від обов`язку після завершення будівництва (створення майна) ввести його в установленому порядку в експлуатацію в загальному порядку та здійснити державну реєстрацію права власності на новостворене нерухоме майно. Визнання за судовим рішенням права власності на об`єкт незавершеного будівництва ні за яких умов не спричиняє правового наслідку у вигляді отримання таким майном (сукупністю будівельних матеріалів) статусу новоствореного нерухомого майна.

Отже суд касаційної інстанції констатував, що наявність судового рішення про визнання права власності на об`єкт незавершеного будівництва не є належним способом захисту цивільних прав та інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону, що визначено положеннями ч.1 ч.2 ст.5 ЦПК України.

Тлумачення норм цивільного законодавства свідчить, що цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача.

При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах.

Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року в справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19).

Спосіб захисту порушеного права повинен бути таким, що найефективніше захищає або відновляє порушене право позивача, тобто повинен бути належним. Належний спосіб захисту повинен гарантувати особі повне відновлення порушеного права та/або можливість отримання нею відповідного відшкодування (див. пункт 8.54 постанови Великої Палати Верховного Суду від 11 січня 2022 року в справі № 910/10784/16 (провадження № 12-30гс21).

Приватноправовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного права та інтересу особи, зокрема, до них належать: необґрунтованість позовних вимог (встановлена судом відсутність порушеного права або охоронюваного законом інтересу позивача); зловживання матеріальними правами; обрання позивачем неналежного способу захисту його порушеного права/інтересу; сплив позовної давності (див., зокрема, постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 листопада 2023 року в справі № 761/42030/21 (провадження № 61-12101св23), постанову Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 11 грудня 2023 року у справі № 607/20787/19 (провадження № 61-11625сво22).

Отже, у контексті даної справи, суд доходить до висновку, що спадкодавець ОСОБА_2 не набув право власності на об`єкт нерухомого майна, за адресою: АДРЕСА_1 , так як не завершив процедуру прийняття будівлі до експлуатації та відповідно державної реєстрації, право власності на нього не оформив, а тому він лише набув майнових прав забудовника як такі, що увійшли до складу спадщини.

Таким чином, належним способом захисту цивільних прав та інтересів спадкоємиці ОСОБА_1 є звернення до суду з позовом про визнання за нею майнових прав забудовника, таких як право передати від свого імені для прийняття до експлуатації завершеного будівництвом об`єкту, отримати на своє ім`я свідоцтва про право власності та зареєструвати право власності.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Суд вважає, що оскільки визнання позову відповідачем-Клішковецькою сільською радою Дністровського району Чернівецької області, яке викладено у заяві від 05.02.2025, суперечить закону, тому суд відмовляє у прийнятті зазначеної позиції відповідача, а вирішує справу на підставі наявних у справі доказів з урахуванням вимог чинного цивільного законодавства України та висновків про застосування норм права, викладених у відповідних постановах Верховного суду.

Враховуючи викладене, суд доходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Розподіл судових витрат.

Згідно вимог ст.141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові покладаються на позивача. Тому суд відносить на рахунок позивача понесені ним витрати зі сплати судового збору.

Враховуючи наведене вище, керуючись приписами статей 4,5, 12,13,15,16 19, 81,141, 206, 263-265, 268, 272, 273-276 ЦПК України, 181, 182, 331, 1216, 1218 суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області про визнання права власності на спадкове майно - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса проживання: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Відповідач: Клішковецька сільська рада Дністровського району Чернівецької області, , юридична адреса: с. Клішківці, вул. Головна,буд.66, Дністровського району Чернівецької області.

Повний текст рішення суду складено 27 лютого 2025 року.

Суддя: Р. А. АХМЕДОВ