Справа № 524/9171/24
Провадження №2/524/709/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

27.02.2025 року м.Кременчук

Автозаводський районний суд міста Кременчука в складі:

судді Алексашиної Н.С.,

за участю: секретаря судового засідання Антибури І.О.,

представника позивача адвоката Єрмоленка О.В.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору друга кременчуцька державна нотаріальна контора, про припинення права на частку у спільному майні та визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про припинення права на частку у спільному майні та визнання права власності.

У позові вказала, що їй та її чоловіку, ОСОБА_3 , належало по 1/2 частці квартири АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_3 01.11.2008 року спадщину на належну йому 1/2 частку вказаної квартири прийняли позивачка та донька померлого від першого шлюбу ОСОБА_2 .

Наразі позивачці належить 3/4 частини квартири АДРЕСА_1 , а відповідачці належить 1/4 частина вказаної квартири.

Відповідачка починаючи з 2009 року у вказаній квартирі не проживає, є громадянкою РФ, свідоцтво про право на спадщину не отримувала, комунальні платежі не сплачує, витрати по ремонту квартири не здійснює, участі в утриманні житла не бере, житлом не цікавиться, її особисті речі у житлі відсутні. Під час останньої розмову у 2021 році відповідачка повідомила ОСОБА_1 , що не має наміру оформлювати спадщину, оскільки вона їй не потрібна.

Позивачка зазначає, що не може оформити як пенсіонерка субсидію, несе невиправдані витрати по оплаті житлової площі.

ОСОБА_1 зазначає, що виділити в натурі 1/4 частину квартири технічно неможливо.

Позивачка прохає припинити право власності ОСОБА_2 на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 та визнати за ОСОБА_1 право власності на вказану частку.

Позивачка ОСОБА_1 направила до суду заяву про розгляд справи без її участі. На позовних вимогах наполягає.

В судовому засіданні представник позивачки адвокат Єрмоленко О.В. заявлені позовні вимоги підтримав. Крім того, надав суду квитанцію про оплату 30000 грн. вартості частки у спільному майні на судовий депозитний рахунок у відповідності до вимог ч.2 ст.365 ЦК України. Зазначив, що він та позивачка не заперечують проти заочного розгляду справи. Також, представник позивачки відкликав раніше подане клопотання про витребування спадкової справи, посилаючись на те, що у матеріалах справи достатньо доказів на підтвердження прийняття спадщини після померлого та оформлення права власності на спадкове майно. На стягненні судових витрат з відповідачки не наполягають.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася. Згідно відомостей зі свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_2 є громадянкою РФ та проживає у АДРЕСА_2 .

Згідно указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан, дію якого продовжено на сьогодні.

Крім того, 01.12.2022 прийнято Закон України № 2783-IX «Про вихід з Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах 1993 року та Протоколу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22 січня 1993 року».

22 грудня 2022 року Закон опубліковано у газеті «Голос України» та 23 грудня 2022 року Закон набрав чинності.

За повідомленням Міністерства закордонних справ України дію Мінської конвенції у відносинах з Російською Федерацією та Республікою Білорусь зупинено з 27.12.2022 року.

З дати зупинення дії Мінської конвенції не здійснюватиметься співробітництво судів та інших компетентних органів України з відповідними органами російської федерації і республіки білорусь з питань надання правової (судової) допомоги та екстрадиції у цивільних і кримінальних справах на підставі Конвенції, у тому числі, безпосередні зносини установ юстиції відповідно до Протоколу до неї.

Комунікація Міністерства закордонних справ України з органами державної влади російської федерації за посередництва третіх держав не здійснюється. У зв`язку з чим наразі унеможливлено сприяння органами дипломатичної служби України у переданні судових документів російській стороні (листи Міністерства закордонних справ України, вих. №71/17-500-67127 від 04.09.2022 та вих. №71/17-500-77469 від 03.10.2022).

Таким чином, передання будь-яких документів компетентним органам РФ, у тому числі дипломатичними каналами, наразі неможлива (лист Міністерства юстиції України, вих. № 100817/98748-22-22/12.1.3 від 31.10.2022).

Зважаючи на викладене, виклик відповідача до суду здійснено шляхом розміщення оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України у відповідності до ст.128 ЦПК України.

Отже, відповідачка вважається такою, що про дату, час і місце судового засідання повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності до суду не надходило. Відповідачка своїм правом на подачу відзиву не скористалася.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи, що позивачка та її представник не заперечують проти заочного розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутністю відповідачки на підставі матеріалів наявних у справі.

Друга кременчуцька державна нотаріальна контора направила до суду клопотання про розгляд справи без участі свого представника.

Заслухавши представника позивачки, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на праві спільної сумісної власності в рівних частинах належала квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується відповідним свідоцтвом про право власності та технічним паспортом. /а.с.8, 13-14/

Факт перебування у шлюбі ОСОБА_3 та ОСОБА_1 підтверджується копією свідоцтва про шлюб. /а.с.16/

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть.

Після смерті ОСОБА_3 спадщину на належну йому частку у вказаній квартирі в рівних частинах прийняли його дочка ОСОБА_2 , громадянка РФ, яка проживає у м.Саратові, а також його дружина - ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 27.07.2011 року, витягом про державну реєстрацію прав. /а.с.10-11, 12/

Таким чином, ОСОБА_1 є власником 3/4 частин квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав. /а.с.17/

Згідно акту ТОВ «Житлорембудсервіс» ОСОБА_2 не проживала і не проживає за адресою: АДРЕСА_3 . ОСОБА_1 проживає за вказаною адресою одна з 2009 року по теперішній час. /а.с.18/

Згідно висновку ескперта №5/3-24 виділити в натурі 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 технічно неможливо (на 1/4 ідеальну частку припадає приміщення загальною площею 13,1 кв.м, при мінімально допустимій площі приміщень однокімнатної квартири 28 кв.м) /а.с.19-22/

Згідно звіту про незалежну оцінку майна від 07.05.2024 року оціночна вартість квартири АДРЕСА_1 становить 120 000 грн. /а.с.23-24/

Згідно наданої квитанції позивачкою внесено 30 000 гривень вартості 1/4 частки квартири, належної відповідачці, на депозитний рахунок суду. /а.с.67А/

Відповідно до ст.365 ЦК України право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо:

1) частка є незначною і не може бути виділена в натурі;

2) річ є неподільною;

3) спільне володіння і користування майном є неможливим;

4) таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї.

Суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 грудня 2018 року у справі № 908/1754/17 (провадження № 12-180гс18) виснувала, що відсутність конструкції («за наявності одночасно») в статті 365 ЦК України свідчить про можливість припинення права особи на частку у спільному майні за рішенням суду на підставі позову інших співвласників за наявності хоча б однієї з перелічених законодавцем у частині першій цієї статті обставин (зокрема, в пунктах 1-3). Водночас необхідно зважати, що правова норма, закріплена пунктом 4 частини першої статті 365 ЦК України, не може вважатися самостійною обставиною для припинення права особи на частку у спільному майні за рішенням суду, оскільки фактично встановлює неприпустимість такого припинення (таке припинення є неможливим у разі, якщо воно завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї). Припинення права особи на частку у спільному майні за рішенням суду на підставі положень цієї статті можливе за наявності хоча б однієї з обставин, передбачених пунктами 1-3 частини першої статті 365 ЦК України, за умови, що таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника, та попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду, а не за наявності всіх обставин, передбачених цією статтею, в їх сукупності.

У постановах Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі № 344/6767/14-ц (провадження № 61-6980св22), від 11 грудня 2023 року у справі № 442/7979/21 (провадження № 61-3161св23), 01 червня 2023 року у справі № 344/2399/21 (провадження № 61-1592св23), від 31 травня 2023 року у справі № 169/740/20 (провадження № 61-774св23) та інших зазначено, що висновок про істотність шкоди, яка може бути завдана співвласнику та членам його сім`ї, вирішується в кожному окремому випадку з урахуванням обставин справи та особливостей об`єкта, який є спільним майном. Оскільки мається на увазі недопущення, то суд при розгляді справи повинен перевіряти, чи не будуть порушені інтереси й заподіяна шкода (майнова або немайнова) внаслідок припинення права на частку.

На необхідності встановлення істотності шкоди, що може бути завдана особі внаслідок припинення її права на частку у спільному майні на вимогу інших співвласників цього спірного майна, наголошується також у постановах Верховного Суду України від 24 лютого 2016 року у справі № 6-2784цс15 та від 23 листопада 2016 року у справі № 6-1943цс16.

Метою поданого позову у цій справі є набуття права власності на частку у нерухомому майні, яка є незначною та належить іншому співвласнику. Розмір частки відповідачки ОСОБА_2 у квартирі складає 1/4, вартість, що відповідає вказаній частці 30000 грн. Як вже зазначалося, згідно висновку експерта виділити в натурі вказану частку у квартирі технічно неможливо. Таким чином, припинення права власності відповідача на частку квартири у вказаному розмірі, з виплатою відповідної компенсації (яка на час розгляду справи зарахована на депозитний рахунок суду) не призведе до заподіяння істотної шкоди інтересам відповідачки ОСОБА_2 . При цьому, суд враховує, що відповідачка у вказаному житлі з 2009 року не з`являється та не несе витрат щодо його утримання, що створює незручності позивачці, як співвласнику, якому належить 3/4 частки квартири.

Також суд бере до уваги висновки наведені у постанові ОП КЦС ВС від 09.09.2024 року у справі №671/1543/21.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що за умови доведення наявності підстав, передбачених частинами першою та другою статті 365 ЦК України, для припинення права на частку у спільному майні, право відповідача на таку частку підлягає припиненню. З метою уникнення ситуації правової невизначеності, недопущення спору при проведенні державної реєстрації права власності за позивачем судам доцільно задовольняти одночасно з вимогою про припинення права власності на частку у спільному майні й заявлену вимогу про визнання права власності на неї за співвласником, який попередньо вніс на депозитний рахунок вартість спірної частки. (п.110)

З урахуванням наведеного, заявлені позовні вимоги про припинення права відповідачки на частку у спільному майні та про визнання за позивачкою права власності на раніше належну відповідачці незначну частку у праві спільної власності на неподільне майно, підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 273, 274-279, 280, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору друга кременчуцька державна нотаріальна контора, про припинення права на частку у спільному майні та визнання права власності, задовольнити.

Припинити право власності ОСОБА_2 на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1 , що належить їй в порядку спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1 .

Виплатити ОСОБА_2 компенсацію вартості за 1/4 частку квартири АДРЕСА_1 у розмірі 30000 грн., які внесено ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду згідно квитанції №0.0..1 від 15 січня 2025 року.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено в день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

позивачка - ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

відповідачка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП невідомий, останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя Алексашина Н.С.