РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2025 року, місто Звягель Житомирської області

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області

в складі: головуючого - судді Мозгового В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Горбатюк І.О.,

(Справа № 285/534/25, провадження у справі № 2/0285/742/25)

розглянув у судовому засіданні у загальному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Стриївської сільської ради Звягельського району Житомирської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

встановив:

Позивач звернувся до суду з цим позовом та просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . 25 березня 2019 року ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений секретарем Киянської сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області, відповідно до якого заповіла йому належну їй на праві приватної власності земельну ділянку площею 2,0826 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Киянського старостинського округу Стриївської сільської ради. Про існування заповіту та смерть спадкодавиці ОСОБА_2 та відкриття спадщини він дізнався від працівників Стриївської сільської ради тільки у грудні 2024 року, коли отримав від них заповіт. Він на день смерті спадкодавця проживав у місті Києві, де проживає по даний час, і з об`єктивних причин не міг знати про смерть спадкодавця та наявність заповіту на земельну ділянку на його ім`я.

24 грудня 2024 року він звернувся до приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу Лінкевича Б.А. для оформлення спадщини за заповітом, однак листом від 24 грудня 2024 року йому було повідомлено, що ним пропущено строк для прийняття спадщини.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, однак від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання також не з`явився, надіслав клопотання про визнання позовних вимог, в якому повністю визнав заявлені позовні вимоги і не заперечував проти задоволення позову.

В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, фіксація судового процесу на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, та давши їм належну оцінку, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.11).

25 березня 2019 року ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений секретарем Киянської сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області, відповідно до якого заповіла ОСОБА_1 належну їй на праві приватної власності земельну ділянку площею 2,0826 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Киянського старостинського округу Стриївської сільської ради (а.с.12).

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Встановлено, що ОСОБА_1 протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_2 не подав заяву про прийняття спадщини, що стверджується листом приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу Лінкевича Б.А. № 74/02-14 від 24.12.2024 року (а.с.13).

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, враховуючи встановлені обставини, а саме, що позивачу не було відомо про смерть спадкодавця та про наявність заповіту на його ім`я, а також враховуючи визнання позову відповідачем, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76-81, 206, 258, 259, 265, 273, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, суд -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ; РНОКПП НОМЕР_1 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Стриївської сільської ради Звягельського району Житомирської області(місце знаходження вул. Садова, 4, с. Стриєва, Звягельського району, Житомирської області) про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на два місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 27.02.2025 року.

Головуючий