УХВАЛА

04 березня 2025 року

м. Київ

справа № 359/4841/23

провадження № 61-608 ск 25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пророка В. В., перевіривши касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури Грабця Ігоря Несторовича на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 серпня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 грудня 2024 року у справі за позовом виконувача обов`язків керівника Бориспільської окружної прокуратури, діючого в інтересах держави в особі Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Головне управління Державної податкової служби у Київській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 про розірвання договорів оренди земельних ділянок та стягнення заборгованості по сплаті орендної плати,

ВСТАНОВИВ:

1. В січні 2025 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга заступника керівника Київської обласної прокуратури Грабця І. Н. на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 серпня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 грудня 2024 року, в якій заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення в частині відмови у задоволенні позовних вимог про розірвання договорів оренди земельних ділянок, та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов в цій частині.

2. Верховний Суд ухвалою від 30 січня 2025 року касаційну скаргу залишив без руху та надав строк у десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме, з огляду на те, що касаційна скарга та судові рішення судів попередніх інстанцій не містять повної інформації про ціну позову в оскаржуваній частині, заявнику необхідно було надати такі відомості та надати докази на підтвердження цієї обставини, а також самостійно визначити і сплатити (доплатити) судовий збір виходячи з ціни позову, у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

3. На виконання вимог вказаної ухвали Верховного Суду від 30 січня 2025 року заявником надіслано заяву про усунення недоліків касаційної скарги, в якій зазначено, що ціна позову складає 360 283,60 грн та вказано, що сума судового збору за подання касаційної скарги у цій справі складає 10 808,51 грн.

4. Водночас, частинами першою, п`ятою та шостою статті 81 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

5. Частиною першою статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

6. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

7. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 78 ЦПК України).

8. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

9. Пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) передбачено, що кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

10. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), практика якого є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

11. ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», заяви № 17160/06 та № 35548/06).

12. ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

13. Заступником керівника Київської обласної прокуратури не обґрунтовано та не долучено до заяви про усунення недоліків касаційної скарги належних та допустимих доказів на підтвердження того факту, що ціна позову у справі № 359/4841/23 складає 360 283,60 грн, що не дозволяє Верховному Суду вирішити, зокрема, питання щодо сплати судового збору за подання касаційної скарги у встановленому розмірі.

14. Відповідно до положень частини другої статті 393 ЦПК України та частини третьої статті 185 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України і заявник не усунув недоліки скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається заявнику.

15. Таким чином, оскільки заступник керівника Київської обласної прокуратури не виконав вимоги ухвали Верховного Суду від 30 січня 2025 року про залишення касаційної скарги без руху та не усунув недоліки касаційної скарги, касаційна скарга підлягає поверненню.

16. Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури Грабця Ігоря Несторовича на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 серпня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 грудня 2024 року у справі за позовом виконувача обов`язків керівника Бориспільської окружної прокуратури, діючого в інтересах держави в особі Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Головне управління Державної податкової служби у Київській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 про розірвання договорів оренди земельних ділянок та стягнення заборгованості по сплаті орендної плати, вважати неподаною та повернути заявнику.

2. Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя /підпис/ В. В. Пророк