Провадження № 2/646/180/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2025 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м.Харкова у складі :

головуючого судді Чорної Б.М.,

секретаря судового засідання - Машко П.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Харкові позовну заяву АТ «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором ,

в с т а н о в и в:

Позивач АТ «АКЦЕНТ-БАНК» звернувся до Червонозаводського районного суду м.Харкова з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 45 807,23 грн, яка утворилася внаслідок порушення зобов`язань за кредитним договором від 06.07.2015 р.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 17.12.2024 р. прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, та призначено справу до розгляду на 09 січня 2025 року.

09 січня 2025 року за клопотанням відповідача ОСОБА_1 , направленим нею на електронну адресу суду 08.01.2025 р., відкладено судовий розгляд на 31 січня 2025 року у зв`язку з перебуванням відповідача на лікауванні.

29 січня 2025 року від відповідачки ОСОБА_1 повторно на електронну адресу суду надійшла заява про відкладення розгляду справи, у зв`язку з погіршенням стану здоров`я, судовий розгляд відкладено на 28 лютого 2025 року.

У призначене судове засідання 28 лютого 2025 року належним чином повідомлені учасники справи в судове засідання не з`явилися.

Представник позивача Шкапенко О.В. до позовної заяви долучив клопотання, в якому просив проводити розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідачка ОСОБА_1 27 лютого 2025 року повторно (втретє) надіслала заяву про відкладення розгляду справи, у зв`язку з хворобою.

Нез`явлення учасників справи перешкоджає судовому розгляду у справі, тому належить відкласти судовий розгляд справи.

Проте, суд вважає за потрібне зазначити, що згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Вказане узгоджується з позицією, викладеною в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 вересня 2020 року постановленої в межах розгляду справи №658/1141/18.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» ЄСПЛ роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Частиною другою статті 223 ЦПК України визначено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач повідомлений про дату, час і місце судового засідання належним чином, у судові засідання, призначені на 09.01.2025 р., 31.01.2025 р. та 28.02.2025 р. не з`явився, неявка у судове засідання є повторною (відповідач третій раз поспіль не з`явився у судове засідання), на підтвердження поважності причин неявки, а саме: перебування на лікуванні, до суду будь-яких документів не надала, тому суд фіксує неявку відповідача в судове засідання та визнає причини неприбуття відповідача неповажними.

Відповідно до ч.1 ст.275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 6 ст. 127 ЦПК України про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Згідно ч.1 ст. 240 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи у випадках встановлених частиною другою статті 223 ЦПК України.

Згідно ч.2 ст.258 ЦПК України, процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Оскільки справа перебуває у провадженні суду понад шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, відповідно до ч. 6 ст. 127 ЦПК України, та длязабезпечення прав, свобод та інтересів відповідача, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи, однак звертає увагу на наслідки неявки в судове засідання без поважних причин, а саме відповідно до ч.4, 5 ст. 223 ЦПК України передбачено можливість ухвалення заочного рішення за повторної неявки належним чином повідомленого відповідача.

Керуючись ст. ст. 13, 127, 210, 223,257, ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Визнати неявку в судове засідання ОСОБА_1 неповажною.

Продовжити строк розгляду справи та відкласти судове засідання у справі за позовом АТ «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором на 09 годину 30 хвилин 21 березня 2025 року, яке відбудеться в приміщенні Червонозаводського районного суду м. Харкова.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею .

Суддя Б.М.Чорна