Справа № 697/2951/24
Провадження № 2/697/309/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

03 березня 2025 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Деревенського І.І.,

за участю секретаря судового засідання Задорожнього К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Канів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Першого заступника керівника Смілянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління державного агенства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, Ліплявської сільської ради Черкаської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної водним живим ресурсам,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

Перший заступник керівника Смілянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління державного агенства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, Ліплявської сільської ради Черкаської області звернувся до Канівського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , відповідач) про відшкодування шкоди, заподіяної водним живим ресурсам.

Позов обґрунтовано тим, що Смілянською окружною прокуратурою у ході реалізації повноважень, передбачених ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», виявлено факт порушення законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, чим заподіяно шкоду природі, зокрема - об`єктам тваринного світу.

В результаті вивчення матеріалів кримінального провадження 0000069 та судової справи № 697/1158/24 встановлено наступне.

Працівниками Черкаського рибоохоронного патруля неподалік р. Дніпро Кременчуцького водосховища в адміністративних межах с. Келеберда, Черкаського району, Черкаської області 15.04.2024, близько 12 години 26 хвилин виявлено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснював незаконний вилов риби за допомогою сітки месинової, внаслідок чого останнім добуто рибу виду: «Карась» - 1 шт., «Плоскирка» - 21 шт.

За даним фактом 15.04.2024 розпочато досудове розслідування за №0000069 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В ході огляду місця події, проведеного 15.04.2024 на березі р. Дніпро Кременчуцького водосховища, в адміністративних межах с. Келеберда Черкаського району Черкаської області, виявлено та вилучено заборонені знаряддя лову - одну рибальську месинову сітку розміром близько 15x1,5 м, крок вічка 50x50мм. Поблизу вказаної сітки знаходився чорний пакет, в середині якого знаходилась свіжо виловлена риба виду: «Карась» - 1 шт., «Плоскирка» - 21 шт. Також на місці події знаходився користувач вище вказаного забороненого знаряддя лову - сітки ОСОБА_1 ..

За результатами досудового розслідування вказаного кримінального провадження, дізнавачем винесено постанову від 02.05.2024 про його закриття на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із встановленням відсутності в діянніскладу кримінального правопорушення (істотної шкоди), а копії матеріалів скеровано до Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області для складання адміністративних матеріалів.

31.05.2024 до Канівського міськрайонного суду Черкаської області від Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП, а саме: за порушення правил здійснення інших видів спеціального використання об`єктів тваринного світу.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 013439 від 15.04.2024, ОСОБА_1 15.04.2024 о 12 год. 00 хв. на Кременчуцькому водосховищі в районі с.Келеберда Черкаського району Черкаської області ловив рибу в нерестовий період забороненим знаряддям лову для любительського рибальства сіткою месиновою риболовною та виловив рибу «плоскирка» - 21 шт., «карась» - 1 шт., чим порушив вимоги п.п. 1 р. 4 Правил любительського рибальства та наніс збитки рибному господарству України в розмірі 34425 грн..

Постановою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 05.08.2024 провадження у справі № 697/1158/24 щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, закрито у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Згідно з матеріалами кримінального провадження та адміністративної справи ОСОБА_1 завдано збитків державі на суму 34425 грн., які на даний час залишаються невідшкодованими, що підтверджується інформацією Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області від 08.10.2024 № 2-5-9/1340-24 та від 16.09.2024 № 1-5- 9/1246-24.

Розрахунок суми заподіяних збитків проведений Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області у межах кримінального провадження відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 та Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених указаною постановою, та становить 34425 грн.

Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Обставини, встановлені постановою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 05.08.2024 у справі № 697/1158/24, є встановленими та не підлягають доказуванню.

При цьому, така обставина, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст.38 КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи в скоєнні адміністративного правопорушення.

Аналогічний висновок міститься у постановах Верховного Суду від 04.03.2020 у справі № 641/2795/16-ц, від 07.02.2018 у справі № 910/18319/16, від 16.04.2019 у справі №927/623/18.

Оскільки провадження у справі № 697/1158/24 відносно ОСОБА_1 закрито не за реабілітуючими обставинами, в діях останнього вбачається вина у спричиненні шкоди водним живим ресурсам.

Зазначені протиправні діїи ОСОБА_1 завдали навколишньому природному середовищу шкоду на загальну суму 34425 грн., що на даний час не відшкодована. Відповідно до ст.ст.1166 ЦК України завдана шкода підлягає відшкодуванню особами, які її завдали.

Рух справи та позиція учасників

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 03.01.2025 справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за даним позовом, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с.53-54).

Прокурор Лисенко К.М. в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду направила клопотання про розгляд справи без участі представника Смілянської окружної прокуратури. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовільнити (а.с.90).

Представник Управління державного агенства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області в судове засідання не з`явився, надіслав до суду клопотання в якому просить розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с.88-89).

Представник Ліплявської сільської ради Черкаської області в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився повторно, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення на адресу відповідача судової кореспонденції, яка повернулася із відміткою «адресат відсутній» (а.с. 82-83), що відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про судовий розгляд. Окрім того, за правилами ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач викликався до суду шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади (а.с. 80). Також, на офіційному сайті Канівського міськрайонного суду Черкаської області були зазначені відомості про дату та час розгляду справи. Повідомлення про причину неявки в судове засідання від відповідача до суду не надійшло, відзив на позов не подано, а тому суд вважає за можливе відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів, враховуючи, що представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Встановлені судом обставини та визначені відповідно до них правовідносини

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Як встановлено судом, 15.04.2024 головним державним інспектором державним інспектором Управління державного агенства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області Коваленком О.В. складено протокол про адміністративне правопорушення №013439 за ч. 4 ст. 85 КУпАП на громадянина ОСОБА_1 (а.с. 35).

З протоколу про адміністративне правопорушення №013439 вбачається, що ОСОБА_1 15.04.2024 о 12 год. 00 хв. на Кременчуцькому водосховищі в районі с.Келеберда Черкаського району Черкаської області ловив рибу в нерестовий період забороненим знаряддям лову для любительського рибальства сіткою месиновою риболовною та виловив рибу «плоскирка» - 21 шт., «карась» - 1 шт., чим порушив вимоги п.п. 1 р. 4 Правил любительського рибальства та наніс збитки рибному господарству України в розмірі 34425 грн..

Постановою ст. дізнавача СД ВП №1 (м. Канів) Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції Дмитра Перця 02.05.2024 закрито кримінальне провадження № 1 2024 25 від 15.04.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, , у зв`язку із встановленням відсутності в діянніскладу кримінального правопорушення (істотної шкоди), а копії матеріалів скеровано до Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області для складання адміністративних матеріалів (а.с.17).

Постановою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 05.08.2024 (справа №697/1158/24) провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрито на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених статтею 38 КУпАП (а.с.39).

Як встановлено у вище вказаній постанові, 15.04.2024 о 12 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 на Кременчуцькому водосховищі, район с.Келеберда, Черкаського району, Черкаської області, ловив рибу в нерестовий період забороненим знаряддям лову для любительського рибальства сіткою месиновою риболовною віч. 50х50, L 5м., та виловив свіжу рибу: «Плоскирка» - 21 шт., «Карась» - 1 шт., чим наніс державі збитки в сумі 34425 грн., чим порушив вимоги п.п. 1 р. 4 Правил любительського рибальства, за що передбачена відповідальність за ч. 4 с т. 85 КУпАП.

Як вбачається із розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу з даних взятих з протоколу про адміністративне правопорушення від 15.04.2024 №013439, проведеного головним державним інспектором Коваленком О.В. на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої веаслідок порушення законодавства про рибне господарство внвслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконого знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», загальна сума заподіяної шкоди становить 34425 грн. (а.с. 37).

Згідно листів № 1-5-9/1246-2-24 від 16.09.2024 та №2-5-9/1340-24 від 08.10.2024 Управління державного агенства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області повідомляє, що з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заподіяної шкоди не зверталися, а також просить вжити заходів представництва інтересів держави в суді в порядку ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (а.с.40,41).

Смілянською окружною прокуратурою 13.11.2024 на адресу Ліплявської сільської ради Черкаської області надіслано запит № 52-2-723ВИХ-24 щодо надання інформації про вжиття заходів зі стягнення нарахованих збитків в судовому порядку (а.с.42-43).

Згідно листа №01-02/4561 від 18.11.2024 повідомлено Смілянську окружну прокуратуру, що Ліплявська сільська рада Черкаськоої області не зверталася з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заподіяної шкоди, а також просить вжити заходів представництва інтересів держави в суді в порядку ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (а.с.44).

Доказів про відшкодування шкоди на момент розгляду справи матеріали справи не містять.

Норми права, які застосовує суд

Згідно із нормами статті 8 Конституції України, які є нормами прямої дії, звернення до суду для захисту конституційних прав та свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із статтею 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України, зокрема, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За приписами ст. 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Згідно з п. 4 ч. 2ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

У ст. 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» зазначено, що добування (вилов) - це вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.

За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно - правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України

Згідно ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальствота охоронуводних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу.

Згідно ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» та ст.26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальствота охоронуводних біоресурсів» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.

Відповідно до ч. 1ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ», для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.

Згідно з вимогами ст. 34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу.

Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої веаслідок порушення законодавства про рибне господарство внвслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконого знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів.

Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

У постанові Верховного Суду від 10.01.2019 по справі №541/307/17 зазначено, що громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Як вказано в п. 2 ст. 121 Конституції України, на прокуратуру покладається представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України, прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Представництво інтересів громадянина або держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України «Про прокуратуру». Частина перша цієї статті визначає, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з абзацом першим частини третьої статті 23 зазначеного Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Статтею 56 ЦПК України встановлено, що у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Суд вважає за необхідне зауважити, що ні Управлінням державного агенства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, ні Ліплявською сільською радою Черкаської області не вжито заходів щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів, в зв`язку з чим звернення прокурора до суду з вказаним вище позовом є правомірним.

Враховуючи, що ОСОБА_1 порушив вимоги законодавства про охорону тваринного світу та в результаті незаконного вилову риби заподіяв збитки рибному господарству, що було встановлено в судовому засіданні, тому позов підлягає до повного задоволення.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У відповідності до вимог ст.141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позовних вимог, суд стягує з відповідача на користь позивача витрати на оплату судового збору, в розмірі 3028 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.5,10,12,19,81,133,142,258,259,263-265,280-282,354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Першого заступника керівника Смілянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління державного агенства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, Ліплявської сільської ради Черкаської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної водним живим ресурсам задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , останнє відоме зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 - шкоду, заподіяну водним живим ресурсам у сумі 34425 (тридцять чотири тисячі чотириста двадцять п`ять) гривень, зарахувавши їх на рахунок UA0023635, отримувач ГУК.Черк.обл./тгЛіпляве/24062100, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код отримувача 37930566, найменування коду класифікації доходів бюджету грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природнього середовища внаслідок господарської та іншої дічльності.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , останнє відоме зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 на користь Черкаської обласної прокуратури (, місцезнаходження: 18015, м. Черкаси, бульв. Шевченка, 286, розрахунковий рахунок UA0003751, в ДКСУ у м. Київ) судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачів. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом тридцяти днів з дня його проголошення, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня його проголошення апеляційної скарги.

Головуючий І . І . Деревенський