КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/4038/2025
справа №362/4111/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2025 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Верланова С.М., Соколової В.В.

за участю секретаря судового засідання Крисіної В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , підписаною адвокатом Бітківським Володимиром Михайловичем, на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2024 року, постановлену під головуванням судді Ковбеля М.М.,

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про визнання недійсним договору дарування, визнання права власності, -

встановив:

У серпні 2021 року ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом про визнання недійсним договору дарування, визнання права власності.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2024 року позовну заяву залишено без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Не погодившись з постановленою ухвалою, адвокатом Бітківським В.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подано апеляційну скаргу.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на порушення норм процесуального та матеріального права.

Зазначає, що суд першої інстанції зробив хибний висновок щодо залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із другою неявкою, оскільки у цій справі відбулась перша неявка позивача в судове засідання.

Зазначає, що суд першої інстанції не взяв до уваги те, що з початку повномасштабного вторгнення позивачка проживає за межами України, позивачці надавалась правнича допомога та саме бездіяльність представника призвела до постановлення оскаржуваної ухвали.

Посилається на те, що суд першої інстанції не врахував правові висновки Верховного Суду, що залишення позову без розгляду на підставі частини 5 статті 223 ЦПК України можливе при повторній неявці позивача у судове засідання по суті.

Зазначає, що ЦПК України розрізняє стадію підготовчого провадження, де розгляд справи проводиться у підготовчих судових засідання та стадію розгляду справи по суті.

23 липня 2024 року судом постановлену ухвалу про закриття підготовчого судового засідання та призначення справу до розгляду по суті на 24 жовтня 2024 року.

Ураховуючи те, що позивач не з`явився в перше судове засідання по суті, суд першої інстанції неправомірно залишив позов без розгляду.

Зазначає, що у зв`язку із перебуванням за межами країни, представництво інтересів позивачки здійснювалось адвокатом Черторижською А.П.

Звертає увагу, що матеріали справи не містять доказів комунікації суду першої інстанції з представником позивачки, всі судові повістки надсилались позивачці, а не її адвокату.

Позивачка була переконана, що її представниця належним чином виконує свої обов`язки, проте саме бездіяльність адвоката Черторижської А.П. призвела до залишення позову без розгляду.

Вказує, що з матеріалів справи убачається, що поведінка позивачки спрямована на захист її порушеного права.

Посилається на передчасне закриття судом першої інстанції підготовчого судового засідання, оскільки матеріали справи не містять відомостей щодо вирішення клопотання позивачки про долучення додаткових доказів та заяви про зміну підстав позову.

Мотивуючи наведеним, просить суд ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2024 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_2 - адвокат Бітківський В.М. доводи апеляційної скарги підтримав, просив суд її задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 та третя особа ОСОБА_4 у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином шляхом направлення судової повістки. Причини неявки не повідомляли.

Відповідно до статті 372 ЦПК України суд ухвалив розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились, оскільки їхня неявка не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивачки ОСОБА_2 - адвоката Бітківського В.М., розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі судового рішення, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Залишивши без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України позовну заяву ОСОБА_2 , суд першої інстанції зробив висновок, що позивачка та її представник будучи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, повторно не з`явились в судове засідання.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та зазначає про таке.

З матеріалів справи убачається, що у серпні 2021 року ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом про визнання договору дарування недійсним, визнання права власності.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 20 грудня 2021 року (том 1 а.с. 75).

16 грудня 2021 року на адресу Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання ОСОБА_2 про приєднання додаткових доказів до матеріалів справи, заяву про зміну підстав позову, заяву про виклик свідків (том 1 а.с. 112-116, а.с. 124-133, а.с. 134-135).

Згідно протоколу судового засідання від 20 грудня 2021 року убачається, що ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області, занесеною до протоколу судового засідання від 20 грудня 2021 року, частково задоволено клопотання про допит свідків (том 1 а.с. 144).

Згідно даних протоколу судового засідання від 16 травня 2022 року убачається, що судове засідання у зв`язку з неявкою учасників справи та клопотанням відповідача відкладено на 04 серпня 2022 року (том 1 а.с. 147).

Згідно даних протоколу судового засідання від 04 серпня 2022 року розгляд справи відкладено на 30 листопада 2022 року у зв`язку із клопотанням позивача та неявкою відповідача (том 1 а.с. 153).

Згідно даних довідок, складених секретарем судового засідання убачається, що судові засідання у справі, призначені на 30 листопада 2022 року (том 1 а.с. 158), 16 березня 2023 року (том 1 а.с. 165), 24 травня 2023 року (том 1 а.с. 169) не відбулись.

Відповідно до даних протоколу судового засідання від 08 серпня 2023 року розгляд справи відкладено на 07 листопада 2023 року у зв`язку із неявкою позивача (том 1 а.с. 173).

Згідно даних протоколу судового засідання від 07 листопада 2023 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. Розгляд справи відкладено на 13 березня 2024 року (том 1 а.с. 179).

Згідно даних протоколу судового засідання від 13 березня 2024 року убачається, що судове засідання у справі відкладено на 11 квітня 2024 року у зв`язку із клопотанням представника позивача (том 1 а.с. 238).

Згідно даних довідки, складеної секретарем судового засідання убачається, що судове засідання у справі №362/4111/21 знято з розгляду. Наступне судове засідання призначено на 23 липня 2024 року (том 1 а.с. 241).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 23 липня 2024 року закрито підготовче провадження у справі. Призначено справу до судового розгляду по суті 24 жовтня 2024 року (том 1 а.с. 247).

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи (вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13).

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення (аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21).

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови ВС від 24.04.2019 у справі № 757/23967/13-ц, від 28.10.2021 у справі № 465/6555/16-ц, від 12.05.2022 у справі № 645/5856/13-ц).

У рішенні від 06.09.2007, заява № 3572/03, у справі "Цихановський проти України" ЄСПЛ зазначив "саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні".

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що саме бездіяльність представника позивачки призвела до постановлення оскаржуваної ухвали, колегія суддів зазначає про таке.

Відповідно до частини 1 статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини 1 статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до частини 1 статті 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

З матеріалів справи убачається, що представництво інтересів ОСОБА_1 у суді першої інстанції здійснювалось адвокатом Черторижською А.П. на підставі договору про надання правової допомоги №237/23 від 07 вересня 2023 року (том 1 а.с. 177).

Відповідно до частин 1, 2 статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Відповідно до частини 5 статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Відповідно до частини 8 статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки 1) є день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Установлено, що судова повістка на 23 липня 2024 року, адресована ОСОБА_1 , повернулась на адресу Васильківського міськрайонного суду Київської області з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою" (том 1 а.с. 244).

Згідно даних рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення убачається, що судову повістку на 24 жовтня 2024 року адресовану ОСОБА_1 06 серпня 2024 року за довіреністю отримала ОСОБА_5 .

Відтак, ураховуючи вимоги процесуального закону, позивачка уважається належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи.

Посилання скаржника на те, що матеріали справи не містять відомостей щодо направлення судової кореспонденції адвокату позивачки, колегія суддів уважає необґрунтованими з урахуванням частини 1 статті 64 ЦПК України.

Доводи апеляційної скарги щодо бездіяльності адвоката колегія суддів відхиляє, оскільки згідно частини 4 статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Щодо доводів апеляційної скарги щодо відсутності повторності неявки, оскільки позивачка не з`явилась у одне засідання по суті, колегія суддів зазначає про таке.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Правове значення в такому разі має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, положення частини 5 статті 223 та пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час на явку представника в судові засідання.

Колегія суддів уважає необґрунтованими твердження скаржника про те, що повторна неявка має бути або безпосередньо у підготовче судове засідання або на засідання під час розгляду справи по суті, оскільки такі не спростовують факт повторної неявки позивачки та її представника у судове засідання.

За таких обставин висновки суду першої інстанції відповідають нормам процесуального права, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують на та їх правильність не впливають.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , підписану адвокатом Бітківським Володимиром Михайловичем, залишити без задоволення.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення, скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну постанову складено 25 лютого 2025 року.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді С.М. Верланов

В.В. Соколова