Справа № 308/3436/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючої судді Голяни О.В., за участю секретаря судового засідання Газій А.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді заяву представника заявника ОСОБА_1 , подану в порядку ст. 435 ЦПК України, про розстрочення виконання рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.04.2024 року у справі №308/3436/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

встановив:

У лютому 2024 року ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» звернулося в суд з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 квітня 2024 року, яке постановою Закарпатського апеляційного суду від 13 лютого 2025 залишено без змін, позов ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» задоволено; стягнуто з ОСОБА_2 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» заборгованість за кредитним договором №22909690 від 06.02.2022 року в розмірі 5100,00 грн. (сума заборгованості за основною сумою боргу), а також 21 045,00 грн. заборгованості за відсотками.

18 лютого 2025 року ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Михалків Б.С., звернувся до суду з клопотанням про розстрочку судового рішення. Просив розстрочити виконання судового рішення на один рік із сплатою суми заборгованості рівними частинами щомісячно.

На підтримання заявленого клопотання ОСОБА_2 посилався, що підставою подачі заяви є наявність у нього на утриманні двох малолітніх дітей, недостатність місячного доходу для виконання рішення суду одним платежом.

У судове засідання заявник та його представник адвокат Михалків Б.С., представник ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» не з`явилися, хоча про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Застосування технічних засобів фіксування під час розгляду цивільної справи не здійснювалось відповідно до ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою учасників судового процесу.

Вивчивши заяву та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Частиною 3 статті 435 ЦПК України визначено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Відповідно до частини 4 зазначеної статті, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

За норами ч. 5 даної статті розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

У частині першій статті 33 Закону України «Про виконавче провадження» зазначено, що за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

З сукупного аналізу вищевказаних положень законодавства вбачається, що відстрочка виконання рішення суду може бути застосована судом у виняткових випадках, що створюють об`єктивні ускладнення при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.10Постанови від 26 грудня 2003 року № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», задоволення заяви про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

При вирішенні заяв про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що, відповідно до статті 435 ЦПК України, їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Зазначений висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 червня 2019 року у справі № 2-55/10 провадження № 61-46129св18.

Також у постанові Верховного Суду у складі у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного від 19 грудня 2018 року у справі № 264/2548/16-ц провадження № 61-629св18 вказано, що відстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначені нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо відстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстави для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання такого додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання строку для відстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Однак, суд вважає, що заявником не наведено беззаперечних доказів, які б дозволили суду задовольнити заяву про розстрочення виконання судового рішення.

Так, заявником надано суду об`єктивні дані з державних податкових органів про отримання ним регулярного доходу у вигляді заробітної плати, всього 100520,17 грн за період липень грудень 2024. Разом з тим, матеріальний стан не оцінюється виключно поточними доходами. До характеристики матеріального стану належать також наявність на праві власності нерухомого та рухомого майна, банківських заощаджень, за рахунок яких можна виконати рішення суду. Однак таких даних заявник суду не надав.

Статтею 70 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачено, що із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків. Тобто вищевказаним законом не передбачено у жодному разі стягнення всієї заробітної плати на користь стягувача.

Посилаючись на наявність на утриманні малолітніх дітей, заявник не надав суду письмових доказів про відсутність доходів у матері дітей ОСОБА_3 , 2013 р.н., ОСОБА_4 , 2015 р.н., та перебування дітей виключно на його утриманні. При укладенні кредитного договору на умовах, зазначених в ньому, ОСОБА_2 повинен був враховувати розмір своєї заробітної плати чи інших доходів та усвідомлювати, що на час дії кредитного договору він несе зобов`язання щодо утримання дітей.

Крім того, при вирішення питання щодо виконання розстрочки судового рішення слід враховувати й інтереси стягувача, який є кредитором у цій справі, та розраховував на своєчасне повернення запозичених кредитних коштів за умовами договору №22909690 від 06.02.2022.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для розстрочення виконання судового рішення.

Керуючись статтями258-261,435 ЦПК України,-

ухвалив:

У задоволенні заяви про розстрочення виконання рішення суду - відмовити.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала суду може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя Олена ГОЛЯНА