ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 6/753/132/25
У Х В А Л А

"26" лютого 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О.,

секретар судового засідання Лузова І. В.,

учасники справи:

заявник (боржник) - ОСОБА_1 ,

представник заявника - ОСОБА_2 ,

заінтересовані особи - 1. стягувач ОСОБА_3 , 2. стягувач ОСОБА_4 , 3. стягувач ОСОБА_5 ,

представник стягувачів - ОСОБА_6 ,

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві заяву боржника ОСОБА_1 про розстрочення виконання та зупинення виконання судових рішень,

В С Т А Н О В И В:

11.02.2025 боржник ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , звернувся до суду із заявою про розстрочення виконання судових рішень у цивільній справі № 753/20662/17 в частині стягнення судових витрат, у якій просив розстрочити сплату ним боргу рівними частинами - по 1 525 грн щомісячно, та зупинити виконання рішення суду від 01.12.2022 та додаткового рішення від 26.08.2022.

Заява мотивована тим, що після ухвалення судових рішень ОСОБА_1 отримав третю групу інвалідності, отримує пенсію в розмірі 2 725 грн і за станом здоров`я не може працевлаштуватись, у зв`язку з чим не має можливості виконати судові рішення одноразовим платежем.

В судове засідання учасники справи не з`явилися, від представника боржника ОСОБА_2 надійшло клопотання про відкладення розгляду заяви у зв`язку з його хворобою та вирішення питання зупинення виконання судових рішень без його участі.

Доказів поважності причин неявки в судове засідання представник боржника не надав, сам боржник про причини своєї неявки не повідомив, а тому підстав для задоволення клопотання суд не знайшов та з огляду на вимоги частини другої статті 435 ЦПК України та достатність викладених у заяві фактів і обставин для вирішення питання про розстрочення виконання судових рішень визнав можливим розглянути заяву за відсутності учасників справи.

За результатами дослідження матеріалів заяви та цивільної справи суд встановив такі обставини та дійшов до таких висновків.

01.12.2021 Дарницький районний суд м. Києва ухвалив рішення у цивільній справі № 753/20662/17 за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ТОВ «БК М.П.К.», державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Антропова О. Ю., треті особи: Державна архітектурно-будівельна інспекція України, ОСОБА_4 , про скасування рішень державного реєстратора та записів про реєстрацію права власності, зобов`язання вчинити дії (т. 4 а.с. 188-202).

Вказаним рішенням позов задоволено частково. Скасовано рішення про реєстрацію за ОСОБА_1 права власності на квартиру загальною площею 53,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000),прийняте державним реєстратором - приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антроповим О. Ю., індексний номер 33751148 від 07.02.2017. Скасовано рішення про реєстрацію за ОСОБА_1 права власності на квартиру загальною площею 47,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000),прийняте державним реєстратором - приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антроповим О. Ю., індексний номер 33751246 від 07.02.2017. Скасовано державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а саме: реєстрацію права власності ОСОБА_1 на квартиру загальною площею 53,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000)з виключенням запису про право власності номер 18914029. Скасовано державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а саме: реєстрацію права власності ОСОБА_1 на квартиру загальною площею 47,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000)з виключенням запису про право власності номер 18914736. Зобов`язано ОСОБА_1 за власний рахунок здійснити знесення самочинно збудованого нерухомого майна - терас, добудованих до квартир, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_1 , та демонтувати у даних квартирах додаткові дверні прорізи для виходу на дах.

26.08.2022 суд ухвалив у справі додаткове рішення про стягнення з ОСОБА_1 на користь позивачів судових витрат в загальному розмірі 56 528,45 грн (т. 4 а.с. 204-206).

Постановами Київського апеляційного суду від 18.05.2023 та Верховного Суду від 04.04.2024 апеляційну та касаційну скарги відповідача ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін (т. 6 а.с. 124-133, т. 7 а.с. 149-170).

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 03.05.2024, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 01.10.2023, змінено спосіб виконання рішення суду шляхом надання дозволу державному виконавцю у виконавчих провадженнях № НОМЕР_1, № НОМЕР_2, № НОМЕР_3 залучити на платній основі, за рахунок авансових внесків стягувачів, суб`єктів господарювання для знесення самочинно збудованого нерухомого майна - терас, добудованих до квартир, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_1 , та демонтажу у даних квартирах додаткових дверних прорізів для виходу на дах (т. 9 а.с. 126-129, т. 10 а.с. 193-196).

Цією ж ухвалою суд стягнув з боржника ОСОБА_1 на користь стягувачів судові витрати в загальному розмірі 30 415,59 грн.

З матеріалів справи убачається, що за результатами розгляду апеляційних скарг ОСОБА_1 . Київським апеляційним судом приймались рішення про стягнення з ОСОБА_1 витрат позивачів на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції в розмірі 16 800 грн згідно з додатковою постановою від 15.06.2023 (т. 6 а.с. 239-242) та в розмірі 14 799,99 грн згідно додатковою постановою від 29.10.2024 (т. 11 а.с. 66-69).

Примусове виконання судових рішень про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 судових витрат на загальну суму 103 744,04 грн здійснюється приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Лановенко Л. О. в рамках зведеного виконавчого провадження № НОМЕР_4 (дата відкриття виконавчих проваджень - 01.11.2024).

Судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами (статті 124, 129 Конституції України, стаття 18 ЦПК України).

Виконання судових рішень є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950.

Конституційний принцип обов`язковості виконання рішення суду реалізується, зокрема, на стадії виконавчого провадження, яке являється завершальною стадією судового провадження, спрямованою на реальне поновлення порушених прав.

Відповідно до статті 33 Закону України «Про виконавче провадження» за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення.

Питання відстрочення або розстрочення виконання судового рішення врегульоване також нормою статті 435 ЦПК України, якою передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (частина третя).

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (частина четверта).

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови (частина п`ята).

За принципом змагальності цивільного судочинства, який поширюється і на стадію виконання судового рішення, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (статті 12, 81 ЦПК України).

Аналіз змісту наведених законодавчих положень в їх сукупності дає підстави для висновку, що відстрочення або розстрочення виконання рішення суду можливе лише за наявності виняткових обставин, що роблять виконання рішення суду неможливим або значно утрудненим у певний період часу, доведених належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, при цьому строк відстрочення або розстрочення виконання рішення не може перевищувати одного року.

Отже ураховуючи, що один лише незадовільний майновий стан боржника такою винятковою обставиною не вважається, а на наявність обставин особливого характеру, які ускладнюють або виключають виконання рішення, боржник не послався і доказів на їх підтвердження не надав, визначені процесуальним законом підстави для розстрочення виконання судових рішень відсутні.

До того ж за умови щомісячної сплати боржником визначеної ним частини боргу в розмірі 1 525 грн виконання судових рішень розтягнеться більш ніж на п`ять з половиною років, що не відповідає вимогам частини п`ятої статті 435 ЦПК України.

Визнаючи необґрунтованими вимоги боржника про розстрочення виконанння судових рішень суд також бере до уваги, що надані ним на підтвердження свого незадовільного майнового стану докази не лише підтверджують його доводи про неспроможність виконати судові рішення одноразовим платежем, а й спростовують їх, про що свідчать відомості Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про наявність у його власності кількох об`єктів нерухомого майна, у тому числі двох нежитлових приміщень, та відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків, які підтверджують факт отримання ним у минулому доходів від надання майна в оренду (т. 10 а.с. 51-56).

З ІІІ кварталу 2021 р. інформація про доходи ОСОБА_1 у Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків відсутня, проте цей факт лише дає підстави для обґрунтованого припущення про відсутність відрахувань податків від доходів, але доказом неотримання доходів він не являється.

Більше того, боржник ОСОБА_1 користується правничою допомогою адвоката Довженка В.І., що підтверджується наявним в матеріалах справи договором про надання правової допомоги № 6 від 23.12.2022. Зі змісту вказаного договору убачається, що надання правової допомоги здійснюється на платній основі, підпис ОСОБА_1 на договорі свідчить про згоду з оплатою вартості адвокатських послуг.

Слід також урахувати, що спір виник виключно з вини ОСОБА_1 , оскільки він самочинно здійснив перепланування (реконструкцію) своєї квартири, що призвело до руйнації покриття даху належного позивачам нежитлового приміщення, та проігнорував вимоги органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення зазначених порушень, що і послугувало підставою для пред`явлення до нього позову, у подальшому не виконав рішення суду без поважних причин, внаслідок чого суд змінив спосіб виконання рішення, а з моменту набрання законної сили судовими рішеннями про стягнення судових витрат жодних платежів на їх виконання не здійснив.

Можливість зупинення виконання судових рішень у процедурі розгляду заяви про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення цивільний процесуальний закон не передбачає, зупинення виконання за виконавчим документом можливе лише до розгляду заяви, поданої в порядку статті 432 ЦПК України (про виправлення помилки у виконавчому документі та визнання його таким, що не підлягає виконанню), а тому вимоги заяви в цій частині є явно необґрунтованими.

Керуючись статтями 435, 258-261, 353ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви боржника ОСОБА_1 про розстрочення виконання та зупинення виконання судових рішень.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: