26 лютого 2025 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:
Головуючого судді Кузьміної О.І.,
за участю секретаря Савицького В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за позовом Приватної фірми «ОПТІМА» до ОСОБА_1 про розірвання договору купівлі-продажу земельної ділянки та встановлення порядку виконання рішення суду, -
що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .
власності Приватного підприємства «ОПТІМА» на зазначену земельну ділянку до укладення
договору купівлі-продажу від 5 квітня 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом
Херсонського міського нотаріального округу Нікодоном О.О. за № 1743.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25.09.2020 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 28.10.2024 року здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження в розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 21.01.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила. Заяв, клопотань на адресу суду не надходило.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалив провести заочний розгляд справи ухваливши заочне рішення.
Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що 05.04.2017 року між ПФ «Оптіма» та відповідачем ОСОБА_1 було укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки, посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Нікодоном О.О. за №1743, за п.1 якого позивач продав та передав, а відповідач купила та прийняла земельну ділянку№ НОМЕР_1 , загальною площею 0,8932га, цільове призначення: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості; вид використання земельної ділянки: виробничо-складська база, кадастровий номер: 651013600:05:001:0058, що знаходяться за адресою: Херсонська область, м. Херсон, Миколаївське шосе.
Згідно п.4 договору сторони оцінюють відчужувану земельну ділянку, яка є предметом даного договору, в 581000,00грн.,які покупець зобов`язаний сплатити та перерахувати на поточний рахунок продавця в строк не пізніше до 5 квітня 2019р.
Факт переходу права власності на будівлі та споруди, визначені Договором, від Позивача до Відповідача підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №224303113 від 17.09.2020 р.
Звертаючись до суду з позовом, позивач, як на підставу для задоволення позову в частині позовних вимог про розірвання договору купівлі-продажу нерухомого майна від 05.04.2017 року, вказував, що, не зважаючи на повне виконання ним своїх зобов`язань за договором, відповідач, отримавши у власність земельну ділянку, не здійснила їх оплату, визначену у п. 4 Договору, та, як наслідок, порушила істотні умови договору.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
За змістом ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).
При цьому, тлумачення ст.629 ЦК України свідчить, що в ній закріплено один із фундаментів на якому базується цивільне право - обов`язковість договору. Тобто з укладенням договору та виникненням зобов`язання його сторони набувають обов`язки (а не лише суб`єктивні права), які вони мають виконувати.
Згідно зі ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Частиною першою статті 611 ЦК України визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору, зміна умов зобов`язання, сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди.
Відповідно до ст. 651 ЦК України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.
Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (ч. 1 ст. 655 ЦК України).
Істотними умовами договору купівлі-продажу є умови про предмет та ціну.
Відповідно до ч. 1 ст. 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін.
За положеннями ч. ч. 2 ст. 692 ЦК України покупець зобов`язаний сплатити продавцеві повну ціну переданого товару. Договором купівлі-продажу може бути передбачено розстрочення платежу.
Відповідно до ч. 1 ст. 694 ЦК України договором купівлі-продажу може бути передбачений продаж товару в кредит з відстроченням або з розстроченням платежу.
За ч. 4 ст. 694 ЦК України, якщо покупець прострочив оплату товару, проданого в кредит, продавець має право вимагати повернення неоплаченого товару.
Загальне правило про наслідки прострочення виконання покупцем обов`язку оплатити товар встановлюється ч. 3 ст. 692 ЦК України.
Водночас, як вже було зазначено, відповідно до ст. 694 ЦК України договором купівлі-продажу може бути передбачений продаж товару в кредит з відстроченням або з розстроченням платежу. Якщо покупець прострочив оплату товару, проданого в кредит, продавець має право вимагати повернення неоплаченого товару (ч. 4 ст. 694 ЦК України).
Відстрочення - це встановлення більш пізнього строку оплати товару, ніж це передбачено ч. 1 ст. 692 ЦК України. Розстрочення - це встановлення обов`язку покупця оплатити товар частинами в більш пізні строки, ніж це передбачено ч.1 ст.692 ЦК України.
Загальне правило про наслідок прострочення виконання покупцем обов`язку оплатити товар установлюється ч. 3 ст. 692 ЦК України. При продажу товарів у кредит наслідки по відношенню до покупця полягають у тому, що продавець має право вимагати повернення неоплаченого товару, що не виключає пред`явлення замість цієї вимоги вимог, передбачених ч. 3 ст. 692 ЦК України з урахуванням ч. 5 ст. 694 ЦК України.
Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 29.04.2020 у справі №906/655/18.
У ст. 653ЦК України передбачені правові наслідки розірвання договору. У разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. Якщо договір розривається у судовому порядку, зобов`язання припиняється з моменту набрання рішенням суду про розірвання договору законної сили. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо договір змінений або розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору.
Право вимагати повернення товару, проданого у кредит та неоплаченого покупцем, прямо передбачене законом (ч.4 ст.694 ЦК), тому продавець нерухомого майна, яке було продане з відстроченням платежу та не було оплачене покупцем, має право вимагати її повернення
У такому випадку позивач має заявляти позовну вимогу про розірвання договору купівлі-продажу та повернення нерухомого майна.
Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 07.10.2021 у справі №925/1382/19.
З огляду на викладене, оскільки відповідач прострочила оплату нерухомого майна, переданого в кредит за Договором купівлі-продажу майна від 05.04.2017 р., що позбавило позивача того, на що він розраховував при укладенні договору, тобто було допущено істотне порушення договору, суд дійшов висновку про задоволення позову в частині розірвання договору та повернення неоплаченого майна.
Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, регулюються Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон № 1952-IV).
Державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (пункт 1 частини першої статті 2 Закону № 1952-IV).
Відповідно до абзаців другого, третього частини третьої статті 26 Закону № 1952-IV, у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання у випадку, передбаченому пунктом 1частини сьомої статті 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження припиняються. У разі якщо в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, наявні відомості про речові права, обтяження речових прав, припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації, або якщо відповідним судовим рішенням також визнаються речові права, обтяження речових прав, одночасно з державною реєстрацією припинення речових прав чи обтяжень речових прав проводиться державна реєстрація набуття відповідних прав чи обтяжень. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними.
У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання у випадку, передбаченому пунктом 1частини сьомої статті 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію зміни, припинення речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження повертаються у стан, що існував до відповідної державної реєстрації, шляхом державної реєстрації змін чи набуття таких речових прав, обтяжень речових прав, що здійснюється державним реєстратором або, у випадку скасування рішення Міністерства юстиції України, прийнятого відповідно до пункту 1частини сьомої статті 37 цього Закону, посадовою особою Міністерства юстиції України. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними.
Згідно з пунктом 9 частини першої статті 27 Закону № 1952-IV державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК).
Так, за ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.
Рішення суду має остаточно вирішувати спір по суті і захищати порушене право чи інтерес.

Таким чином, підлягає скасуванню запис №19830003 від 05.04.2017 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацією за відповідачем права приватної власності на земельну ділянку № НОМЕР_1 , загальною площею 0,8932 га, цільове призначення: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості; вид використання земельної ділянки: виробничо-складська база, кадастровий номер :05:001:0058, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , оскільки відповідно до ст.2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» записи в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію за особою права власності є офіційним визнанням і підтвердженням державою факту набуття такою особою відповідного права власності. Натомість, як вказувалось вище, судом задоволено позовну вимогу про розірвання договору купівлі-продажу від 05 квітня 2017 року, на підставі якого відповідач і набула таке право власності, що зумовлює втрату нею такого речового права та виникнення в неї обов`язку у відповідності до ст.ст.653, 695 ЦК України повернути позивачу набуте нерухоме майно, правова підстава набуття якого згодом відпала. За таких обставин подальше знаходження в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису №19830003 про право власності позивача на земельну ділянку буде безпідставним через те, що буде підтверджувати фактично вже неіснуюче право відповідача, чим, свою чергу, порушуватиме права позивача, як власника спірного майна.

Згідно з вимогами статей 76, 77, 79, 80ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частини шостої статті 81ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Зважаючи на викладене вище, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, знайшли своє підтвердження, відповідач доводів позивача не спростував, доказів сплати вартості майна за договором не подав, суд дійшов висновку про часткове задоволення вимог, а саме в частині розірвання договору купівлі-продажу нерухомого майна від 05 квітня 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Нікодоном О.О. за №1743, укладеного між Приватним підприємством «Оптіма» та ОСОБА_1 , повернення земельної ділянки № НОМЕР_1 з кадастровим номером :05:001:0058, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , отриману на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 05 квітня 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Нікодоном О.О. за №1743 та скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису № 19830003 від 05.04.2017 про реєстрацією за відповідачем права приватної власності на земельну ділянку № НОМЕР_1 , загальною площею 0,8932 га, цільове призначення: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості; вид використання земельної ділянки: виробничо-складська база, кадастровий номер :05:001:0058, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 за ОСОБА_1 , підлягають задоволенню.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25 вересня 2020 року вжито заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на земельну ділянку АДРЕСА_2 , загальною площею 0,8932 (нуль цілих вісім тисяч дев`ятсот тридцять дві десятитисячних) га, цільове призначення: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості; вид використання земельної ділянки: виробничо-складська база, кадастровий номер: :05:001:0058, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, що належить ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

За змістом ч. ч. 7-8ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Крім того, в силу ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача 3153,00грн. в рахунок відшкодування витрат по оплаті судового збору.

Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.

Керуючись ст.526, 655, 691, 692, 694, 610, 611, 625, 626, 628, 651, 653 ЦК України, ст.1-23,76-81,89,95,131,141,258-259,263-265, 268,280-284, 354,ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позов Приватної фірми «ОПТІМА» до ОСОБА_1 про розірвання договору купівлі-продажу земельної ділянки та встановлення порядку виконання рішення суду задовольнити частково.

Розірвати договір купівлі-продажу земельної ділянки від 05 квітня 2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Нікодоном О.О. за №1743, укладений між Приватним підприємством «Оптіма» (, адреса: м. Херсон, Миколаївське шосе, 23) та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ).

Зобов`язати ОСОБА_1 повернути земельну ділянку № НОМЕР_1 з кадастровим номером :05:001:0058, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , отриману на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 05 квітня 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Нікодоном О.О. за №1743.

Скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про реєстрацію права власності на земельну ділянку № НОМЕР_1 , загальною площею 0,8932 га, цільове призначення: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості; вид використання земельної ділянки: виробничо-складська база, кадастровий номер :05:001:0058, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 за ОСОБА_1 , номер запису про право власності 19830003 від 05.04.2017 року, та є підставою для повернення приватним нотаріусом Хесонського міського нотаріального округа Нікодон О.О. правовстановлюючих документів на земельну ділянку, №23, загальною площею 0,8932 га, цільове призначення: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості; вид використання земельної ділянки: виробничо-складська база, кадастровий номер :05:001:0058, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, що підтверджують право власності Приватного підприємства «Оптіма» на зазначену земельну ділянку до укладання договору купівлі-продажу від 05 квітня 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Нікодоном О.О. за №1743.

В задоволенні решті позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації АДРЕСА_3 ) на користь Приватної фірми «ОПТІМА» (місцезнаходження: м. Херсон, Миколаївське шосе, 23, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 31221145) судовий збір в розмірі 3153,00 (три тисячі сто п`ятдесят три гривні) грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Херсонського апеляційного суду в порядку ст. 355 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. І. Кузьміна