Справа № 509/933/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без руху

25 лютого 2025 року смт.Овідіополь

Суддя Овідіопольського районного суду Одеської області Спічак Вадим Олексійович, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Кравченко Світлани Вікторівни, Державного нотаріуса Народицької державної нотаріальної контори Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Фрусевича Віктора Івановича, Державного реєстратора Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області Довженка Олександра Юрійовича, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртехфінанс"про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання правочинів недійсними, реєстраційних дій протиправними та їх скасування ,-

ВСТАНОВИВ:

До Овідіопольського районного суду Одеської області 21.02.2025 року разом з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Кравченко Світлани Вікторівни, Державного нотаріуса Народицької державної нотаріальної контори Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Фрусевича Віктора Івановича, Державного реєстратора Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області Довженка Олександра Юрійовича, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртехфінанс"про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання правочинів недійсними, реєстраційних дій протиправними та їх скасування, надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову, якою заявник просить вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони Міністерству юстиції України та/або його структурним підрозділам, у тому числі, але не виключно Офісу протидії рейдерству, Департаменту державної реєстрації Міністерства юстиції України, Державному підприємству "Національні інформаційні системи", державним реєстраторам до вирішення по суті справи вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна, здійснювати розгляд скарг будь-яких осіб відносно проведених реєстраційних дій щодо: житлового будинку, що розташований за адресою. АДРЕСА_1 , ресстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 та земельної ділянки, кадастровий номер :02:006:0216 площею 0,1000 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 237.

Перевіривши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку про залишення її без руху з наступних підстав.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви та документів, що додаються до неї встановлені ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Згідно ч. 3ст. 175?ЦПК України?позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Всупереч вимогам п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено її індекс та засоби зв`язку, зокрема не вказано телефон чи електронну адресу, не зазначено індекси відповідачів - Державного нотаріуса Народицької державної нотаріальної контори Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Фрусевича Віктора Івановича, Державного реєстратора Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області Довженка Олександра Юрійовича. Крім того, у позовній заяві відсутні будь-які дані, окрім прізвища, ім`я та по батькові, відповідача ОСОБА_2 , зокрема не зазначено місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків чи номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, чи будь-які інші відомості, що позбавляє суд можливості ідентифікувати цю особу для її належного сповіщення.

Всупереч п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено ціни позову, хоча зазначений позов містить вимоги майнового характеру.

Відповідно до правового висновку викладеного у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 372/1080/19, який суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин з огляду на приписи ч. 4ст.263 ЦПК України?та ч. 6ст. 13?Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається дійсною вартістю цього майна. При цьому вартість майна це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно тощо.

Згідно п. п. 2, 9, 10 ч. 1?ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до п. п. 1 п.1 ч. 2?ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1% ціни позову, але не менш 0,4 розміру та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом «а» пункту 12?Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Разом з тим, 09 березня 2021 року набрав чинності наказ Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року №24 «Про внесення змін до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2021 року за № 239/35861.

Позивачка не позбавлена можливості скористатися для визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Єдиною базою даних звітів про оцінку (https://evaluation.spfu.gov.ua/), якою формується електронна довідка про його оціночну вартість (е-Довідка), яка є чинною впродовж 30 календарних днів.

У зв`язку з цим позивачці необхідно визначити ціну позову, яка повинна відповідати дійсній ринковій вартості спірного майна станом на день подання позовної заяви до суду, з наданням до суду відповідних доказів на підтвердження визначеної вартості майна.

Всупереч п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачкою не було зазначено щодо наявності у неї або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Щодо розміру сплаченого судового збору.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19).

Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Водночас у пункті 57 зазначеної вище постанови Великою Палатою Верховного Суду викладено правовий висновок, згідно з яким до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що не піддається грошовій оцінці.

Позивачем заявлені дві вимоги про витребування майна з незаконного володіння. Відповідно п. 67 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127 Для державної реєстрації права власності у разі витребування майна з чужого незаконного володіння на підставі рішення суду подається відповідне рішення суду.

Отже наслідком задоволення вимог про витребування майна є як фактичне повернення майна його власнику, так і вчинення необхідних реєстраційних дій для державної реєстрації права власності на вказане майно у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Отже вказані вимоги є майновими.

В свою чергу інші заявлені позовні вимоги не направлені на безпосереднє повернення майна його власнику, чи збільшення його обсягу, вони направлені на захист права або інтересу, об`єктом якого є благо, що не піддається грошовій оцінці, тобто є немайновими. Вказаний висновок узгоджується з позицією Верховного суду що викладена в ухвалі суду від 22 грудня 2023 року по справі № 569/12740/22.

Отже позивачка, у своїй позовній заяві заявляє 17 вимог немайнового характеру та 2 вимоги майнового характеру (1. витребування з незаконного володіння житлового будинку, що розташований за адресою. АДРЕСА_1 , ресстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 та 2. витребування з незаконного володіння земельної ділянки, кадастровий номер :02:006:0216 площею 0,1000 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 237).

Таким чином позивачкою заявлено загалом 19 вимог (2 майнового та 17 немайнового характеру), за звернення з якими потрібно сплатити судовий збір.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ Про судовий збір за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи, що за кожну вимогу немайнового характеру, судовий збір сплачується окремо, позивач має сплатити за заявлені вимоги немайнового характеру 20590 гривень 40 копійок тобто по 1211 гривень 20 копійок за кожну вимогу.

Натомість позивачкою сплачено судовий збір у розмірі 15140 гривень 00 копійок що становить максимальний розмір судового збору за подачу позову майнового характеру, однак враховуючи, що позивачкою не вказано ціни позову, суд позбавлений можливості встановити за які саме вимоги його сплачено, та визначити позивачці, розмір судового збору, який підлягає доплаті. Але враховуючи кількість заявлених позовних вимог, суд констатує, що судовий збір сплачено не в повному обсязі. За 17 вимог немайнового характеру має бути сплачений судовий збір у розмірі 20590 гривень 40 копійок, за 2 вимоги майнового характеру має бути сплачений судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, що має вираховуватись в залежності від вартості майна та який не може бути більшим 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб тобто 15140 гривень 00 копійок.

Ст. 4 ЗУ Про судовий збір встановлено розміри ставок судового збору. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211 гривень 20 копійок), позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211 гривень 20 копійок) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140 гривень 00 грн).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Таким чином, позивачеві необхідно доплатити судовий збір в розмірі, встановленому ЗУ Про судовий збір на реквізити Овідіопольського районного суду Одеської області (актуальні реквізити за посиланням https://ovd.od.court.gov.ua/sud1521/gromadyanam/tax/), та надати суду квитанцію про сплату судового збору.

Враховуючи викладене, позивачці необхідно усунути недоліки, а саме зазначити найменування сторін у відповідності п. 1 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, у відповідності п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України зазначити щодо наявності оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, надати докази оціночної вартості спірного нерухомого майна на момент звернення до суду із позовом, визначити ціну позову, зазначивши її виходячи із оціночної вартості спірного майна, доплатити судовий збір у порядку визначеному?Законом України «Про судовий збір».

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист. Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, повинна, зокрема, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.1?ст. 185 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. ст.175,?177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 5-ти денний строк з дня вручення ухвали суду.

Також, слід роз`яснити позивачці, що у разі невиконання вимог по усуненню недоліків поданого позову (заяви), що були підставою для залишення позову без руху він буде вважатись неподаним та повернутий позивачці.

Керуючись ст.ст.175,?185 Цивільного процесуального кодексу України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Кравченко Світлани Вікторівни, Державного нотаріуса Народицької державної нотаріальної контори Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Фрусевича Віктора Івановича, Державного реєстратора Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області Довженка Олександра Юрійовича, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртехфінанс"про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання правочинів недійсними, реєстраційних дій протиправними та їх скасування, - залишити без руху для усунення недоліків.

Встановити для усунення недоліків позовної заяви п`ятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Направити позивачу копію ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини третьої?статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:? Спічак В.О.