Провадження №2/369/1326/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.02.2025 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.

секретаря Липченко О.С.,

представника позивача Петрик В.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання представника позивача про застосування заходів процесуального примусу та повторне витребування доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю "СП БК "Архімед" про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю "СП БК "Архімед" про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

У підготовчому судовому засіданні представник позивача заявив клопотання про застосування заходів процесуального примусу. Своє клопотання мотивував тим, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 травня 2024 року та 07 листопада 2024 року витребувано у Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області належним чином засвідчені копії документів. Разом з тим у поясненнях від 20 листопада 2024 року, Відповідач вказує, що витребувані копії документів були надані до суду 31 травня 2024 року разом з клопотанням про доручення документів. Водночас, під чс ознайомлення з матеріалами справи, представником Позивача було виявлено, що копії документів наданих Відповідачем є незасвідченими, тобто до суду надані фотокопії документів. Вважає, що Відповідачем надано копії доказів витребуваних судом з порушенням вимог положень ЦПК України і вимоги ухвал суду Відповідачем не виконані. Враховуючи викладене просив суд застосувати до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області заходи процесуального примусу у виді штрафу у сумі до 0,3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, як захід процесуального примусу та повторно витребувати належним чином засвідчені копії документів.

Інші учасники у підготовче судове засідання не з`явилися, повідомлялися належним чином.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріли справи суд прийшов до наступних висновків.

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи (ч. 1 ст. 42 ЦПК України).

Права та обов`язки представника учасників справи визначені ч. ч. 1, 2 ст. 43 ЦПК України. Зокрема, учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 3 ст. 43 ЦПК України, у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, на учасників судового процесу та їх представників покладено обов`язок добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Цивільне процесуальне законодавство України містить невичерпний перелік дій, які суд може визнати зловживанням процесуальними правами.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України).

Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Європейський суд з прав людини наголошував, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії»).

Згідно з ч. 4 ст. 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали (ст. 143 ЦПК України).

Види заходів процесуального примусу визначені ч. 1 ст. 144 ЦПК України, а саме: попередження; видалення із залу судового засідання; тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; привід; штраф.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно ч. 1 ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.

Враховуючи вищевказані положення, вбачається, що застосування заходів процесуального примусу належить до виключної компетенції суду та можливе виключно за його ініціативи, а не за клопотанням учасника справи.

Ухвалами Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 травня 2024 року та 07 листопада 2024 року питання щодо витребування документів та інформації у Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області уже було вирішено, суд зазначає, що ухвали від 20.05.2024 року та 07 листопада 2024 року буде направлено на повторне виконання.

Водночас, суд не вбачає достатніх підстав на даний час для застосування до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області заходів процесуального примусу, процесуального примусу у вигляді накладення штрафу, як найсуворішого заходу процесуального примусу.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотань.

Керуючись ст. ст. 43, 44, 143, 144 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача про застосування заходів процесуального примусу та повторне витребування доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю "СП БК "Архімед" про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Повторно направити ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 травня 2024 року та 07 листопада 2024 року для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ