Справа № 385/71/25
Провадження № 2/385/31/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.02.2025 року Гайворонський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Гришака А.М.

з участю секретаря судового засідання Зеленко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в місті Гайвороні Кіровоградської області справу за позовом ОСОБА_1 до Гайворонської міської ради Кіровоградської області про визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В:

16.01.2025 року представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Волощук В.В. звернувся до суду з позовом до Гайворонської міської ради Кіровоградської області про визнання права власності на спадкове майно.

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Родниківка Уманського району Черкаської області померла мати позивача - ОСОБА_2 .

Єдиними спадкоємцями за законом першої черги являються діти спадкодавця, а саме донька - ОСОБА_1 та син - ОСОБА_3 .

Позивач прийняла спадщину шляхом подання заяви про прийняття спадщини за законом в період шестимісячного строку для прийняття спадщини.

ОСОБА_3 із заявою про прийняття спадщини за законом в період шестимісячного строку з дня відкриття спадщини до нотаріуса не звертався та разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав так як був лише зареєстрований за одною зі спадкодавцем та взагалі приймати спадщину не бажає.

Хоча ОСОБА_3 і входить до кола осіб, що відносяться до спадкоємців першої черги, як син спадкодавця, однак він не прийняв спадщину, а отже не є відповідачем в справі.

Належним відповідачем є виключно орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини - Гайворонська міська рада, виходячи з того, що при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, в разі усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Інших спадкоємців ні за законом ні за заповітом немає.

Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина, до складу якої входить ? частина квартири номер АДРЕСА_1 та ? частина житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що розташований за адресою АДРЕСА_2 .

Позивач звернулася до нотаріуса та останнім було видано постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку наявністю іншого спадкоємця.

Позивач бажає визнати право власності на ? частина квартири номер АДРЕСА_1 та ? частина житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що розташований за адресою АДРЕСА_2 , але нотаріусом позивачу було відмовлено в зв`язку з наявністю інших спадкоємців, які прийняли спадщину.

Просить суд: визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності в порядку спадкування за законом на ? частину квартири номер АДРЕСА_1 та ? частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що розташований за адресою АДРЕСА_2 , після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 17.01.2025 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 10.02.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник, адвокат Волощук В.В. не з`явились. Представник позивача адвокат, Волощук В.В. надав до суду заяву в якій просив розгляд справи провести без участі позивача та представника позивача. Позовні вимоги підтримує повністю.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву в якій просив розгляд справи провести без участі представника Гайворонської міської ради та винести рішення на розсуд суду.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи та на підставі пояснень представника позивача. Слід зазначити, що дотримуючись принципів змагальності та диспозитивності судового процесу, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст.76, ч.1,2ст.77, ч.2 ст.78, ч.1 ст.95 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини справи, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ч. 6 ст. 81, ч. 1 ст.89 ЦПК України доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (а.с. 7).

Згідно копії архівної довідки №309 від 30.07.2024 року виданої комунальним підприємством «Благовіщенське міжміське бюро технічної інвентаризації» - квартира за адресою: АДРЕСА_3 за архівними даними реєстрових книг КП «БМБТІ», за станом до 01.01.2013, належало: ОСОБА_4 згідно рішення суду Гайворонського району Кіровоградської області від 18.11.2002 року №2-211 2002р. зареєстрованого Ульяновським МБТІ 28.01.2005 р. №3468; ОСОБА_2 , згідно рішення суду Гайворонського району Кіровоградської області від 18.11.2002 року №2-211 2002р. зареєстрованого Ульяновським МБТІ 31.01.2005 р. №3468 (а.с. 8).

Згідно копії Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер витягу: 185024121 від 17.10.2019 року ОСОБА_2 є власником частки житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 11).

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 народився ОСОБА_3 . Батьки: батько ОСОБА_4 , мати ОСОБА_2 (а.с. 18).

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 народилась ОСОБА_1 . Батьки: батько ОСОБА_4 , мати ОСОБА_2 (а.с. 19).

Згідно копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, виданої державним нотаріусом Гайворонської державної нотаріальної контори Кіровоградської області від 31.12.2024 року №278/02-31 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на все майно на ім`я ОСОБА_1 у зв`язку з наявністю іншого спадкоємця (а.с. 22).

Згідно копії спадкової справи №206/2024 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ОСОБА_1 30.07.2024 року подала до Гайворонської державної нотаріальної контори Кіровоградської області заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 (а.с. 34, 35).

Згідно копії листа Гайворонської міської ради від 29.07.2024 року № 73 відповідно до Реєстру територіальної громади у будинку АДРЕСА_2 гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , на день її смерті була зареєстрована та проживала за вказаною адресою. Станом на 06 квітня 2024 року відповідно до Реєстру територіальної громади за вказаною адресою на постійне місце проживання зареєстровані та фактично проживаючі особи: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с. 37).

Норми права та мотиви їх застосування.

Згідно з частиною першою статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1270 ЦК України).

Відповідно до статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини.

Згідно зі статтею 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу, тобто згідно визначеної законом черговості спадкоємців.

Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу права на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той із подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно зі статтею 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Разом з тим, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

При розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати: місце відкриття спадщини, коло спадкоємців, які прийняли спадщину, законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини. Обставини, які входять до предмета доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця (див. постанову Верховного Суду від 10 січня 2022 року у справі № 577/2233/20 (провадження № 61-2722св21)).

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

За результатами розгляду справи суд ухвалює рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача).

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача чи не до всіх належних відповідачів є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Подібні висновки викладено, наприклад, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018року у справі № 523/9076/16-ц, від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц, від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17, від 01 квітня 2020 року у справі № 520/13067/17, від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц, від 13 жовтня 2020 року у справі № 640/22013/18, Верховного Суду від 02 жовтня 2019 року у справі № 461/6793/15-ц, від 23 березня 2020 року у справі № 394/8/19.

У справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який (які) прийняв (прийняли) спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування (див. наприклад, постанови Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 265/6868/16-ц (провадження № 61-34234св18), від 19 травня 2020 року у справі № 175/1941/16-ц (провадження № 61-19798св18)).

У цій справі предметом спору є визнання за позивачем в порядку спадкування за законом після смерті матері права власності на частину житлового будинку та частину квартири у порядку спадкування за законом.

Відповідачем за цим позовом ОСОБА_1 визначила орган місцевого самоврядування Гайворонську міську раду, вказуючи, при цьому в позові, що на час відкриття спадщини за адресою спірного будинку був зареєстрований ще її рідний брат ОСОБА_3 .

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно.

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_2 30.07.2024 року до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини звернулась ОСОБА_1 дочка померлої (а.с.35).

В матеріалах спадкової справи №206/2024 до майна померлої: ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 міститься копія листа Гайворонської міської ради від 29.07.2024 року № 73, згідно якого, відповідно до Реєстру територіальної громади у будинку АДРЕСА_2 гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , на день її смерті була зареєстрована та проживала за вказаною адресою. Станом на 06 квітня 2024 року відповідно до Реєстру територіальної громади за вказаною адресою на постійне місце проживання зареєстровані та фактично проживаючі особи: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с. 37).

Позивач та ОСОБА_3 відносяться до першої черги спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_2 , відповідно до ст. 1261 ЦК України.

При цьому ОСОБА_3 у встановленому законом порядку від прийняття спадщини не відмовлявся.

Враховуючи зазначене, вважається, що відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України, брат позивачки вважається таким, що прийняв спадщину у встановленому законом порядку, так як постійно проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, що підтверджується матеріалами справи.

Доказів, які б спростовували факт проживання ОСОБА_3 на час відкриття спадщини з спадкодавцем (матір`ю) ОСОБА_2 матеріали справи не містять.

Оскільки в даній справі позивачем пред`явлено позов та зазначено неналежний суб`єктний склад, це є безумовною підставою для відмови в його задоволенні.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 141, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Гайворонської міської ради Кіровоградської області про визнання права власності на спадкове майно відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 27.02.2025 року.

Суддя: А. М. ГРИШАК

Дата документу 25.02.2025