ЧЕРВОНОЗАВОДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. ХАРКОВА
Справа № 646/925/25
№ провадження 2/646/1730/2025
У Х В А Л А

27.02.25 місто Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Іщенко О. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 23.11.1996 Відділом реєстрації актів громадянського стану № 2 Куп`янського міськвиконкому, актовий запис № 146.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до частини четвертої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 136 Цивільного процесуального кодексу України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, для вирішення питання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Відповідно до частини третьої статті 12 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Системний аналіз зазначених вище правових норм дає підстави дійти висновку, що єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є урахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із статтею 12 Цивільного процесуального кодексу України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як убачається з матеріалів позовної заяви, позивачкою не надано жодних доказів на підтвердження існування обставин, що унеможливлюють сплату нею судового збору у зв`язку із скрутним матеріальним становищем (наприклад, індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5), довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, документи, що підтверджують статус людини з інвалідністю тощо).

Відповідно до частини четвертої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з приписами частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" визначено, що з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 гривень.

При цьому, у частині третій статті 4 Закону України "Про судовий збір" зазначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до частини першої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з частиною другою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ураховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про необхідність залишити позовну заяву без руху з наданням позивачці строку для усунення недоліків шляхом долучення до позовної заяви доказів на підтвердження існування скрутного матеріального становища, що унеможливлює сплату нею судового збору у порядку та розмірі, встановленому законодавством, а у разі відсутності таких - доказів сплати судового збору у розмірі 968,96 гривень.

Керуючись частиною першою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме: долучення до позовної заяви доказів на підтвердження обставин, що є підставою для відстрочення сплати судового збору, або доказів сплати судового збору.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем цієї ухвали.

Суд попереджає позивача, що у разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Позивачу надати суду оригінал свідоцтва про шлюб, виданого 23 листопада 1996 року Відділом реєстрації актів громадянського стану № 2 Куп`янського міськвиконкому, актовий запис № 146, який після розгляду справи залишається в матеріалах справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Іщенко