Провадження № 2-о/193/21/25
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

28 лютого 2025 року сел. Софіївка

Суддя Софіївського районного суду Дніпропетровської області Кравченко Н.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,

В С Т А Н О В И В:

26.02.2025 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, в якій просить встановити факт належності йому архівної довідки №350/р-271/01-25 від 23.09.2024, виданої Софіївським трудовим архівом Софіївської селищної ради Дніпропетровської області.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.02.2025 було визначено головуючого суддю Кравченко Н.О.

Ознайомившись із вказаною заявою та доданими до неї документами, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Заявник у поданій заяві зазначає, що звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13. ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», як учасник бойових дій, на підтвердження чого надав посвідчення серії НОМЕР_1 .

Так, за приписами п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У статті 22 вказаного Закону передбачено, що ветерани війни та члени сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України отримують безоплатну правничу допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом таких питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 зазначено, що відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 та постанові Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 11.09.2024 по справі №567/79/23 (провадження № 14-93цс24) зазначила що із часу прийняття нею 09 жовтня 2019 року постанови у справі № 9901/311/19, як і постанови від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 із висновками щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI з урахуванням вимог статей 12 та 22 Закону №3551-XII, відсутні підстави стверджувати, що відбулась зміна суспільних відносин чи нормативного регулювання, внаслідок чого цей висновок втратив зрозумілість, набув ознак неузгодженості, необґрунтованості, незбалансованості чи помилковості. Наведене свідчить про те, що Велика Палата Верховного Суду не відійшла від своїх раніше викладених висновків.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Предметом спору у цій справі є встановлення факту належності правовстановлюючого документу, який має значення для призначення йому пенсії за віком, тобто зазначений спір не пов`язаний із захистом прав заявника як учасника бойових дій, не стосується його соціального і правового статусу, який врегульований спеціальним законом.

Оскільки даний спір не стосується захисту права заявника, як учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), а тому підстави, передбачені пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» для звільнення заявника від сплати судового збору за подання вказаної заяви, відсутні.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно із підпунктом 2 пункту 4 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження, яка подана фізичною особою справляється судовий збір, ставка якого встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлює прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року у розмірі 3 028,00 гривень.

Враховуючи зазначене, заявнику слід усунути недоліки поданої заяви шляхом надання до суду підтвердження сплати судового збору у розмірі 605,60 грн.(3028*0,2=605,60 грн.), передбаченого пп.1 п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, її слід залишити без руху, надавши заявнику термін для усунення недоліків, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, а саме для надання підтвердження сплати судового збору.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини третьої ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст.175,177,185,294 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Копію ухвали про залишення заяви без руху направити заявнику.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О.Кравченко