Справа № 462/6683/24 Головуючий у 1 інстанції Ліуш А.І.
Провадження № 22-ц/811/193/25 Доповідач в 2-й інстанції Копняк С. М.
УХВАЛА

27 лютого 2025 року Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Копняк С. М.,

суддів: Бойко С. М., Ніткевича А. В.,

секретар судового засідання Марко О. Р.,

з участю представника відповідача адвоката Дяківа В. Б., представників позивача адвокатів Медика О. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_2 , на рішення Залізничного районного суду м. Львова від 11 грудня 2024 року (повний текст рішення складено 20 грудня 2024 року) у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Білецький Ігор Миронович про витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

у серпні 2024 року ОСОБА_3 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_1 про витребування майна, в якому просила витребувати від останньої на свою користь квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 17, 9 кв. м.

В обґрунтування заявленого позову посилалася на те, що з 24 серпня 2022 року Державним підприємством «Сетам» (далі ДП «Сетам») було проведено електронний аукціон (торги) з продажу однокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2 . Переможцем аукціону стала відповідачка ОСОБА_1 , яка подала найвищу цінову пропозицію - 506 400 грн 00 коп. Зазначена квартира була зареєстрована за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право на спадщину, за заповітом, який був підроблений, що підтверджується судовим рішенням у справі №462/3849/17. Оскільки свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 12 липня 2017 ОСОБА_4 на квартиру є недійсним з 12 липня 2017 року, не створює жодних юридичних наслідків, а відтак, у межах процедури стягнення боргу з ОСОБА_4 , не можна було проводити торги з продажу квартири, що йому фактично не належала. 08 квітня 2024 року Львівський апеляційний суд прийняв постанову у справі № 462/3849/17, відповідно до якої встановив, що спірна квартира формально зареєстрована за ОСОБА_5 , який на час виставлення квартири на торги за його боргом перед ОСОБА_6 не був її власником.

Рішенням Залізничного районного суду м. Львова від 11 грудня 2024 року позов задоволено.

Витребувано в ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 , загальна площа 17,9 квадратних метри.

Рішення суду оскаржила ОСОБА_1 , подавши в січні 2025 року через систему «Електронний суд» апеляційну скаргу, яка підписана представником ОСОБА_2 , в якій просить скасувати рішення Залізничного районного суду м. Львова від 11 грудня 2024 року та ухвалити нове, яким відмовити в позові повністю.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не перевіривши усіх доводів відповідача, дійшов передчасного висновку, що позивачка є двоюрідною сестрою ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та була власником спірної квартири. Відтак, позивачка не може вважатися її спадкоємцем, отже не наділена правом на пред`явлення даного позову. Не погоджується з висновками місцевого суду про те, що відповідачка, будучи дружиною ОСОБА_8 , який є учасником кримінального провадження №0002088 від 08.08.2019 по заволодінню спірною квартирою, знала про це провадження, адже суд досліджував лише ухвали слідчих суддів Галицького районного суду м. Львова у згаданому кримінальному провадження, в яких є лише згадка про ОСОБА_8 як особу представника ОСОБА_9 , проте останній не має жодного відношення до спірної квартири. Отже, висновок суду у цій частині, а саме про обізнаність відповідачки щодо заволодіння спірною квартирою ОСОБА_4 , є неспроможним (помилковим). За таких обставин, з огляду на те, що відповідачка є добросовісним набувачем спірної квартири, адже набула таку за результатами публічних процедур (електронних торгів), витребування такої у неї без компенсації її втрат є неприйнятним.

Також у січні 2025 року від ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» надійшло доповнення до апеляційної скарги, яке підписане представником ОСОБА_2 .

Доповнення до апеляційної скарги обґрунтоване тим, що долучати та досліджувати матеріали кримінального провадження, суд при розгляді цивільної справи міг лише за наявності письмового дозволу слідчого або прокурора. Без наявності такого дозволу, суд усвідомлюючи, що позивач має доступ до згаданого кримінального провадження, долучає подані нею та вигідні для неї докази з цього провадження, ставлячи відповідача, який не має доступу до провадження у явно невигідне положення, внаслідок чого допускає порушення об`єктивності розгляду та рівність прав сторін. У даному випадку, суд зобов`язаний був витребувати усі матеріали кримінального провадження та дослідити такі в цілому. Наведене підтверджує неповноту судового розгляду та грубе порушення норм процесуального закону.

В січні 2025 року від ОСОБА_3 через систему «Електронний суд» надійшов відзив на апеляційну скаргу, який підписаний представником ОСОБА_10 , в якому міститься прохання відмовити у задоволенні апеляційної скарги у повному обсязі.

Відзив на апеляційну скаргу мотивований тим, що позивачка є законним спадкоємцем після смерті ОСОБА_7 , у той час як відповідачка не може вважатися добросовісним набувачем спірної квартири. Щодо ухвали слідчого судді, вказує, що оскілки на такі є посилання як на сайті ДП «Сетам», так і в даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відповідна ухвала не може вважатися в такому випадку документом досудового розслідування, який може розголошуватися лише з дозволу слідчого чи прокурора. Зазначає і про те, що оскільки іншу ухвали слідчого судді у згаданому кримінальному провадженні відкриті в загальному доступі у ЄДРСР, їх приєднання до цивільної справи та відповідна оцінка судом, не може вважатися розголошенням матеріалів досудового розслідування.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що справа підлягає поверненню до суду першої, з огляду на таке.

Як убачається із матеріалів справи, позивач ОСОБА_3 , звертаючись з позовом в суд просила ухвалити рішення, яким витребувати від ОСОБА_1 на свою користь квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 17,9 кв. м. (а. с. 10)

При цьому, мотивуючи позовні вимоги зазначала, що з 24 серпня 2022 року ДП «Сетам»)було проведено електронний аукціон (торги) з продажу однокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2 (а. с. 1).

Як убачається із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, однокімнатна квартира, яка є предметом позову, знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 (а. с. 17).

Рішенням Залізничного районного суду м. Львова від 11 грудня 2024 року позов задоволено.

Витребувано в ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 , загальна площа 17, 9 квадратних метри.

В той же час в описовій та мотивувальній частині рішення йдеться про квартиру АДРЕСА_3 , загальна площа 17, 9 квадратних метри

Тобто, судом першої інстанції допущено описку в номері будинку по АДРЕСА_4 , у якому знаходиться квартира АДРЕСА_5 , загальною площею 17,9 квадратних метри, яку позивач просить витребувати у відповідача.

Крім того, із журналу судового засідання від 26 вересня 2024 року убачається, що судом залучено до розгляду справи третю особу - приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького Ігоря Мироновича (а. с. 109).

Однак, із рішення Залізничного районного суду м. Львова від 11 грудня 2024 року убачається, що судом першої інстанції при ухваленні такого не зазначено третю особу - приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького Ігоря Мироновича, в мотивах рішення не зазначено думку останнього щодо його відношення до позову (а. с. 141 147).

Відповідно до частин першої, другої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом вказаної статті описка - це мимовільна (випадкова) помилка в рішенні, яка допущена при його викладенні. Описка - це також помилка у правописі, у розділових знаках, у смисловому викладенні речення. Тому описками є мимовільні, граматичні, орфографічні і стилістичні помилки, які викликають неточне викладення змісту рішення суду. До них можна віднести викривлення, допущені у прізвищі судді, прізвищі, імені та по батькові сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, неправильні звороти мови, стилістично неправильно складені речення, розділові знаки, якщо вони викривляють дійсний зміст рішення.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

За вказаних обставин, суду першої інстанції слід вирішити питання про виправлення описок в рішенні Залізничного районного суду м. Львова від 11 грудня 2024 року.

Також, судом при ухваленні рішення не вирішено питання про судові витрати.

Додаткове рішення суду - це такий акт правосуддя, яким усуваються недоліки судового рішення, пов`язані з порушенням вимог його повноти. Додаткове рішення суду ухвалюється тоді, коли суд не вирішив усі заявлені вимоги у справі або не розв`язав окремі процесуальні питання.

Суд не вправі під виглядом додаткового рішення змінити зміст рішення або вирішити нові питання, що не досліджувалися в судовому засіданні.

Відповідно до статті 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати;

3) судом не вирішено питання про судові витрати;

4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

За приписами частини третьої статті 365 ЦПК України, якщо під час вивчення матеріалів справи суд виявить нерозглянуті зауваження на правильність і повноту фіксування судового засідання технічними засобами, нерозглянуті письмові зауваження щодо повноти чи неправильності протоколу судового засідання, невирішене питання про ухвалення додаткового рішення, суд постановляє ухвалу із зазначенням строку, протягом якого суд першої інстанції має усунути недоліки.

За обставин даної справи, колегія суддів вважає за необхідне цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Білецький Ігор Миронович про витребування майна, зняти з апеляційного розгляду та повернути її до суду першої інстанції для вирішення питань про ухвалення додаткового рішення та виправлення описки в даній справі протягом десяти днів з дня надходження справи до суду.

Керуючись статтями 259 261, 365, 381 ЦПК України, Львівський апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

цивільну справу апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_2 , на рішення Залізничного районного суду м. Львова від 11 грудня 2024 року, у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Білецький Ігор Миронович про витребування майна - зняти з апеляційного розгляду та повернути до суду першої інстанції для вирішення питань про ухвалення додаткового рішення у справі та виправлення описки в десятиденний строк з дня надходження справи до суду першої інстанції.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий С.М. Копняк

Судді: С.М. Бойко

А.В. Ніткевич