ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

27 лютого 2025 року

м. Харків

справа № 619/1818/23

провадження № 22-ц/818/1410/25

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого Пилипчук Н.П.,

суддів Маміної О.В., Яцини В.Б.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди та визнання дій незаконними, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 17 грудня 2024 року, постановлену суддею Калиновською Л.В.,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, який в подальшому ним був уточнений на підставі заяви від 01.07.2024 року.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 30.09.2024 закрито підготовче судове засідання та призначено судовий розгляд.

25.10.2024 року ОСОБА_1 , звернувся до суду із клопотанням, в якому просив про виклик та допит у якості свідків наступних осіб: слідчого СВ ВП №3 ХРУП№3 ГУНП в Харківській області Радченко Дениса, що працює у СВ ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Дергачі, вул.1-го Травня, 10 для надання інформації щодо встановлених фактів свідчень батьків відповідачки, а також відповідачки у кримінальному провадженні №0000148, підстави залучення позивача 1 у якості потерпілого (слідчим було прийнято постанову про закриття провадження від 08.12.2024 року); прокурора Дергачівської окружної прокуратури Сердюк К. (або іншого прокурора який наразі є процесуальним керівником у кримінальному провадженні №0000148, яка працює за адресою: 62300, місто Дергачі, вулиця 1 Травня, 63 для надання інформації щодо встановлених фактів свідчень батьків відповідачки у кримінальному провадженні №0000148, підстави залучення позивача 1 у якості потерпілого; прокурора відділу захисту інтересів дітей та протидії насильству Харківської обласної прокуратури Левченя Г., який працює за адресою: м. Харків, вул. Б. Хмельницького, 4, який проводив перевірку досудового слідства №0000148 та обізнаний з обставинами кримінального провадження та надавав вказівки; батьків відповідача, які надавали свідчення пов`язані з протиправними діями відповідача, ОСОБА_3 (матір відповідачки) та ОСОБА_4 (батька відповідачки), які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 та мешкають за адресою: АДРЕСА_2 .

Крім того ОСОБА_1 просив задовольнити його клопотання від 25.10.2024 про витребування доказів, у відповідності до якого він просив витребувати заяву ОСОБА_2 по якій було розпочато кримінальне провадження №0000148 від 28.08.2020 року, що може підтвердити неправомірні дії відповідачки по відношенню до дитини та батька дитини; свідчення ОСОБА_2 у кримінальному провадженні №0000148 від 28.08.2020 року, які можуть підтвердити неправомірні дії відповідачки по відношенню до дитини та батька дитини; свідчення батьків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000148 від 28.08.2020 року, які можуть підтвердити неправомірні дії відповідачки по відношенню до дитини та батька дитини; постанову про залучення у якості потерпілого малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до кримінального провадження №0000148 від 28.08.2020 року, що може встановити нанесену шкоду дитині (або її відсутність).

Також ОСОБА_1 просив задовольнити його клопотання від 21.11.2024 про призначення експертизи, просив призначити в справі судову психологічну експертизу; проведення судової психологічної експертизи доручити експертній установі Донецького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, поштова адреса: 49051, м. Дніпро, вул. Дніпросталівська, 2, Юридична адреса: 87515 м. Маріуполь, вул. Георгіївська, 70, ЄРДПОУ 25574914, р/р № UA1007041, Банк: ДКСУ м. Київ, ІПН: 23, на дослідження поставити наступні питання експерту: - Чи є ситуація яка зображена на відеозаписах психотравмувальною для малолітнього ОСОБА_5 . Який вплив на психологічний розвиток дитини можуть мати події, що розглядаються у справі, фільмування та опитування дитини? - Чи маються психологічні підстави для визначення у малолітнього ОСОБА_5 моральних страждань внаслідок подій що розглядаються у справі? - Чи можна зробити висновок що події відображені на відеозаписах є відчуженням батька від дитини, через застосування матір`ю дитини такої моделі поведінки, яка спричиняє відмову дитини від спілкування з батьком? - Чи можна зробити висновок, що дитина зазнає психологічного насильства з боку матері через фільмування дитини проти її волі та неспроможності дитини уникнути такого фільмування? - Чи спричинені ОСОБА_1 , моральні страждання (моральна шкода) через умисні систематичні публічні усні та письмові звинувачення його у вчиненні тяжкого кримінального злочину розбещенні його сина, у тому числі з використанням фото та відеозаписів? - Чи можна зробити висновок, що ОСОБА_1 зазнає психологічного насильства з боку ОСОБА_2 через умисні систематичні публічні усні та письмові звинувачення його у вчиненні тяжкого кримінального злочину розбещенні його сина, у тому числі з використанням фото та відеозаписів? - Чи можна зробити висновок, що умисні систематичні публічні усні та письмові звинувачення ОСОБА_1 у вчиненні тяжкого кримінального злочину розбещенні його сина, у тому числі з використанням фото та відеозаписів, є відчуження батька від свого сина? - Якщо батькові дійсно спричинені моральні страждання (моральна шкода), то який можна визначити грошовий еквівалент цих моральних страждань (моральної шкоди)? Витрати на проведення судової психологічної експертизи покласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 17 грудня 2024 року клопотання ОСОБА_1 про виклик свідків, про призначення експертизи та про витребування доказів - повернуто без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та порушенням судом норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, вирішити питання про розгляд клопотання від 21.11.2024 року про призначення експертизи по суті у суді першої інстанції, вирішити питання про розгляд клопотань від 25.10.2024 року про виклик свідків та витребування доказів по суті в суді першої інстанції.

В обгрунтування апеляційної скарги зазначає, що суддя порушив основоположні норми розгляду цивільних справ - процесуальні норми права, фактично позбавив позивача 2 доступу до правосуддя згідно статті 6 Конвенції про права людини жодним чином не обґрунтовуючи своє рішення яке суперечить попередньому рішенню про задоволення клопотання про відкладення розгляду для пошуку експертної установи. Таким чином слід скасувати ухвалу суду від 17.12.2024 року про повернення клопотань без розгляду та вирішити питання про розгляд клопотання про призначення психологічної експертизи від 21.11.2024 року де всі недоліки які були зазначені судом було усунуто (запропоновано конкретну експертну установу та вирішено питання оплати такої експертизи). Це в першу чергу забезпечить захист прав малолітньої дитини як позивача 1 у справі та наддасть суду можливість вірно вирішити питання з урахуванням законного встановлення глибини страждань та розміру заподіяної моральної шкоди, а головне відновить право позивачів на доведення обставин та вимог позовної заяви у частині розміру відшкодування моральної шкоди, що суд самостійно без належних експертиз встановити не має можливості. Також ухвалою від 17.12.2024 року безпідставно було повернуто клопотання про виклик свідків від 25.10.2024 року та витребування доказів від 25.10.2024 року які безпосередньо стосуються позовних вимог та подані з урахуванням ухвали суду від 30.09.2024 року та її обґрунтування.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 28 січня 2025 року відповідно до вимог ч.1 ст.369 ЦПК України розгляд справи призначено без повідомлення (виклику) учасників справи.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Повернутаючи без розгляду клопотання ОСОБА_1 про виклик свідків, про призначення експертизи та про витребування доказів, суд першої інстанції виходив з того, що надані клопотання подані позивачем після закриття підготовчого засідання.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно із ч.ч. 1,2 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частинами 1,5 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч.ч. 1,2,4,8 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно з ч. 2 ст. 126 ЦПК України, документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Поновлення процесуального строку визначено ст. 127 ЦПК України.

Так, згідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ст.189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Відповідно до п.8, 10 ч.2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання, зокрема, про призначення експертизи, вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Згідно із ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд поряд з іншим постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Статтею 209 ЦПК України передбачено, що завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 222 ЦПК України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Як вбачається з ухвали суду від 30.09.2024 року, ОСОБА_1 , просив закрити підготовче судове засідання та призначити судовий розгляд.

Отже, підготовче провадження було закрито судом першої інстанції 30.09.2024 року. Крім того, цією ж ухвалою суду клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено частково. Витребувано з Дергачівського районного суду Харківської області матеріали цивільної справи № 619/4720/18. Витребувано з Харківської районної державної адміністрації за адресою: м. Харків, Григорівське шосе, 52 заяву ОСОБА_2 з додатками (відеодиском) від 10.10.2018 року та відповідь Дергачівської служби у справах дітей на вказану заяву. В задоволенні інших клопотань про витребування доказів відмовлено. В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про виклик свідків відмовлено. В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення експертизи відмовлено.

Як свідчать матеріали справи, позивач звернувся з клопотаннями про виклик свідків, витребування доказів, призначення експертизи 25.10.2024 року, тобто під час розгляду справи по суті, при цьому при зверненні з вказаними клопотаннями питання про поновлення процесуального строку поставлено не було.

Виходячи з системного аналізу вищевказаних норм процесуального законодавства, вказані клопотання позивач мав подати на стадії підготовчого судового засідання, оскільки саме в підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик свідків, витребування доказів. Натомість таке клопотання позивачем заявлено після закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. При цьому, жодних обґрунтувань неможливості подання такого клопотання у встановлений законом строк з причин, що не залежали від позивача, вказані клопотання не містять.

Встановивши, що позивачем пропущений строк для подання вказаних клопотань та не подано клопотання про поновлення строку з наведенням обґрунтувань неможливості їх подання у встановлений строк, що не залежали від позивача, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про повернення клопотання позивача про виклик свідків, про призначення експертизи та про витребування доказів без розгляду.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки, ухвала суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм процесуального права, підстав для її скасування з підстав зазначених в апеляційній скарзі відсутні.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 17 грудня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді О.В. Маміна

В.Б. Яцина