Справа № 727/1396/25
Провадження № 2-о/727/116/25
27 лютого 2025 року Суддя Шевченківського районного суду м. Чернівці Смотрицький В.Г. розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про видачу обмежувального припису,-
Заявниця звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про видачу обмежувального припису.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 04 лютого 2025 року заяву ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису залишено без руху, про що повідомлено заявницю.
06 лютого 2025 року на адресу електронної пошти суду надійшла заява, підписана адвокатом Черкезом М., з додатками.
Дослідивши матеріали заяви, приходжу до висновку, що заява разом з доданими матеріалами підлягає поверненню заявнику з наступних підстав.
Згідно з ч. 3 ст.3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до ч. 1ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно з ч. 1, 4, 6 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.
Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Відповідно до ч. 8 ст. 14 ЦПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.
Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг`та «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Особливості використання електронного підпису або іншого засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Згідно з ч. 5, 6, 8 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг`та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».
Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема, підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Пунктом 8 Положення № 1845/0/15-21 передбачено, що підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Згідно з п. 10 Положення № 1845/0/15-21 адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС (пункт 16 Положення № 1845/0/15-21).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22, провадження № 14-48цс22, висловила правову позицію, відповідно до якої вимога про звернення до суду через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Тобто Велика Палата Верховного Суду чітко вказала, що для адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки передбачено звернення до суду:

1) в письмовій формі;

2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з використанням власного електронного підпису.

В свою чергу, з поданих представником заявниці ОСОБА_1 - адвокатом Черкезом М. документів, судом встановлено, що документи на виконання ухвали суду подано на адресу електронної пошти суду, хоча у додатках до заяви міститься відповідь № 6833948 про наявність у Черкеза М.І. електронного кабінету ЄСІКС.

Таким чином, звернення адвоката до суду через офіційну електронну адресу суду з клопотанням не є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду виходячи з наведених вище вимог законодавства.

З урахуванням зазначеного, цю заяву не можна вважати такою, що подана у визначений процесуальним законом спосіб.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду і в ухвалі від 16 січня 2024 року, постановленій у справі № 640/22970/19.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені у статті 183 ЦПК України.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Оскільки, адвокатом подано заяву з додатками на офіційну електронну адресу Шевченківського районного суду м. Чернівці, а не шляхом формування документа у системі «Електронний суд», а тому вказану заяву необхідно повернути їй без розгляду.

З огляду на те, що заявниця не виконала вимоги судді, зазначені в ухвалі про залишення заяви без руху від 04 лютого 2025 року, і у встановлений строк не виправила недоліки заяви, у зв`язку з цим справа не може бути призначена до розгляду, заява вважається неподаною і підлягає поверненню.

Згідно із ч. 5, 6 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 14, 43, 183, 185, 260, 261 ЦПК України, -

Постановив:

Повернути без розгляду подану адвокатом Черкезом Михайлом заяву на виконання ухвали Шевченківського районного суду м. Чернівці від 04.02.2025 року.

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про видачу обмежувального припису вважати неподаною і повернути її заявнику.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до положень частини 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя