"03" березня 2025 р. Справа № 756/1071/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 березня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) в інтересах якого діє адвокат Павловська Наталія Володимирівна до ОСОБА_2 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ) про поділ майна подружжя та визначення права власності на частину нерухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області за виключною підсудністю на виконання вимог ухвали Оболонського районного суду міста Києва від 27.01.2025 року надійшла вищезазначена позовна заява.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

На виконання вимог ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України судом з відповіді № 1159375 від 28.02.2025 року з Єдиного державного демографічного реєстру встановлено, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Перевіривши матеріали поданої позовної заяви, суд вважає за доцільне зазначити наступне.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позовні вимоги ОСОБА_1 стосуються поділу майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності, шляхом визнання права власності на таке майно. Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 мають майновий характер.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, позовні вимоги про визнання права власності, витребування або повернення майна, виділ у натурі частки майна є майновими, оскільки за своєю правовою природою пов`язані з підтвердженням прав на майно (постанова ВС від 24.01.2018 року у справі № 916/1220/17, ухвала ВС від 04.03.2019 року у справі № 923/441/18, ухвала ВС від 30.03.2023 року у справі № 591/3750/20).

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб?єктом оціночної діяльності - суб?єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні").

Таким чином, належними доказами на підтвердження вартості майна, із якої необхідно визначити ціну позову та відповідно розмір судового збору, є, зокрема, звіт про оцінку майна з висновком про його вартість (станом саме на дату подання позову до суду), дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості аналогічного майна в районі місцезнаходження спірного майна тощо.

Судом встановлено, що позивачем в якості судового збору сплачено по 1211 грн. 20 коп., що відповідно до положень ЗУ «Про судовий збір» є ставкою судового збору за подання до суду позову немайнового характеру. При цьому матеріали позовної заяви містять достатню сукупність відомостей про ринкову вартість спірного майна, щодо визнання права власності на яке порушується питання. Всупереч цьому, позовна заява ОСОБА_1 не містить зазначення ціни позову.

Оскільки позовні вимоги, заявлені позивачем, як було встановлено вище, є вимогами майнового характеру, то судовий збір має бути сплачений позивачем відповідно до положень ЗУ «Про судовий збір» за ставками судового збору, що встановлені для позову майнового характеру, виходячи з ціни позову, яка визначається вартістю майна, якого стосуються позовні вимоги, тобто 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211 грн. 20 коп.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140 грн. 00 коп.).

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Таким чином, представник позивача адвокат Павловська Наталія Володимирівна відповідно до вимог процесуального законодавства зобов`язана мати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Відповідно до п. 2.26 Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що затверджена Наказом ДП «ЦСС» №74-ОД від 22.09.2021 року до електронного кабінету надсилаються документи у справі лише в разі наявності ідентифікаційних даних користувача (учасника справи), внесених до автоматизованої системи діловодства.

Відповідно розділу 1 вказаної Інструкції - ідентифікаційні дані особи для юридичних осіб: ідентифікаційний код юридичної особи (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України); для фізичних осіб підприємців: реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі РНОКПП), для адвокатів номер та дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; для фізичних осіб: унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (далі УНЗР), реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі РНОКПП) або номер і серія паспорта. Для фізичних осіб - громадян України номер і серія паспорта є ідентифікаційними даними виключно за відсутності у такої фізичної особи РНОКПП або УНЗР.

Аналогічне визначення ідентифікаційних даних особи міститься і в п. 5.5 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Таким чином, для отримання судом підтвердження наявності в учасника справи (адвоката) електронного кабінету, а відповідно і отримання можливості автоматичного надсилання процесуальних документів до електронного кабінету, до автоматизованої системи документообігу суду мають бути внесені ідентифікаційній дані учасника справи. Якщо таким учасником справи є фізична особа (адвокат), то такими даним є номер та дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, або РНОКПП або УНЗР.

До автоматизованої системи документообігу суду було внесено відомості щодо номеру та дати видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю представника позивача ОСОБА_1 адвоката Павловської Н.В. Разом з тим, згідно відомостей автоматизованої системи документообігу встановити наявність електронного кабінету у представника позивача не виявилося за можливе за цими ідентифікаційними даними.

У зв`язку з цим для підтвердження виконання представником позивача вимог процесуального законодавства в частині реєстрації електронного кабінету суду мають бути надані відомості щодо РНОКПП представника позивача адвоката Павловської Н.В.

Залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Крім того необхідно врахувати позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, стороні позивача необхідно визначити ціну позову, виходячи з вартості спірного майна подружжя, з урахуванням наведеного самостійно визначити розмір судового збору та доплатити різницю судового збору, визначену відповідно до вимог ЗУ «Про судовий збір», з наступним наданням суду підтверджуючого документа про доплату судового збору (1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211 грн. 20 коп.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140 грн. 00 коп.); надати відомості щодо РНОКПП представника позивача для ідентифікації наявності в особи електронного кабінету.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 190 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Павловська Наталія Володимирівна до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та визначення права власності на частину нерухомого майна залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.В. Рукас