Справа № 216/4054/24
провадження 2/216/508/25
УХВАЛА

іменем України

20 лютого 2025 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської обалсті в складі:

головуючого судді Цимбалістенко О.В.

за участю секретаря судових засідань Кулініча О.В.

представника позивача Булгакова В.С.

третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_1

розглянувши в судовому засіданні клопотання представника позивача ОСОБА_2 про виклик малолітньої особи для опитування у якості свідка у цивільній справи № 216/4054/24 за позовом ОСОБА_3 до органу опіки та піклування виконкому Центрально-Міської районної у місті Кривому Розі ради за участю третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: органу опіки та піклуваня виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради, ОСОБА_1 про скасування висновку органу опіки та піклування щодо визначення місця проживання малолітньої дитини,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Булгаков В.С. (далі представник позивача) звернувся до Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом в інтересах ОСОБА_3 (далі позивач) до виконкому Центрально-Міської районної у місті ради, як органу опіки та піклування, щодо визначення місця проживання малолітньої дитини, ОСОБА_4 .

Ухвалою Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 червня 2024 року позовну заяву залишено без руху.

24 червня 2024 року недоліки позовної заяви усунуто шляхом подачі до суду заяви про усунення недоліків та квитанції про сплату судового збору.

Ухвалою Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 червня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрити провадження у справі № 214/4054/24. Розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 грудня 2024 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до органу опіки та піклування виконкому Центрально-Міської районної у місті Кривому Розі ради за участю третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: органу опіки та піклуваня виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради, ОСОБА_1 про скасування висновку органу опіки та піклування щодо визначеннят місця проживання малолітньої дитини та призначено справу до судового розгляду.

20 лютого 202 року до суду від представника позива ОСОБА_2 , надійшло клопотання про виклик в судове засідання в якості свідка малолітнього ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що при обстеженні житлових умов також органами опіки було опитано малолітнього ОСОБА_4 , при цьому, батько дитини в цей момент знаходився на роботі. В подальшому, спілкуючись із сином, позивачем було встановлено, що думку, яку висловлював малолітній ОСОБА_5 працівникам органу опіки, було спотворено, що призвело до винесення неправомірного висновку органу опіки та піклування, який наразі оскаржується. Спотворення свідчень дитини також підтвердилося при опитуванні дитини в рамках справи 216/6384/23, яка розглядається суддею Центрально-міського районного суду м. Кривий Ріг Дніпропетровської області Чирськи Г.М. Таким чином, для об`єктивного встановлення всіх обставин справи, виникла необхідність опитати малолітнього ОСОБА_4 з приводу того, чи було враховано відповідачем його думку щодо подальшого проживання з матір`ю або з батьком.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 клопотання підтримав,окрім цього просив поновити строк на подання вказаного клопотання, оскіль не знав, що було закрито підготовче судове засідання по справі та вважав, що 20 лютого 2025 року відбудеться перше підготовче судове засідання по справі.

ОСОБА_1 просила відмовити у задоволенні клопотання.

Розглянувши клопотання, заслухавши учасників справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема показаннями свідків.

Частиною 2 статті 83 ЦПК України встановлено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Водночас всупереч зазначеним вище вимогам позивачем у позовній заяві не було зазначено про необхідність виклику даного свідка.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 83 ЦПК України).

Окрім того, згідно з ч. 3 ст. 91 ЦПК України заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. Таким чином законом встановлено строк на подання клопотання про виклик свідків до закінчення підготовчого судового засідання.

Так, цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до органу опіки та піклування виконкому Центрально-Міської районної у місті Кривому Розі ради за участю третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: органу опіки та піклуваня виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради, ОСОБА_1 про скасування висновку органу опіки та піклування щодо визначення місця проживання малолітньої дитини, розглядається в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Положеннями ч.2 ст. 197 ЦПК України регламентовано, що у підготовчому засіданні суд, зокрема, з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше (п.7); вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста (п.8); вирішує заяви та клопотання учасників справи (п.10).

Таким чином, у випадку розгляду справи в порядку загального позовного провадження строк на подання доказів та заявлення відповідних клопотань (заяв) стосовно їх збору обмежується строками проведення підготовчого судового засідання.

Так, ухвалою суду від 03 грудня 2024 року закрито підготовче провадження по справі з призначенням до розгляду по суті. Сторони в підготовче судове засідання не з`явилися про дату, час і місце засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, позивач ОСОБА_3 надав до суду заяву про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності. Від представника відповідача Юрік М.С. надійшла заява про розгляд підготовчого судового засідання без її участі. Від третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_1 надійшла заява до суду про проведення підготовчого судового засідання за її відсутності. Жодних інших клопотань від позивач та його представник щодо допиту свідків чи втребування доказів до закінчення підготовчого судового засідання, суду надано не було.

Відповідно до ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Окрім того суд звертає увагу, що в ухвалі суду від 24 червня 2024 року в 10 пункті резолютивної частини ухвали, суд попереджував про вищезазначену норму, вказана ухвала отримана представником позивача Булгаковим В.С. в електронному кабінеті Електронного суду, так само в електронному кабінеті представник позивача отримував повістки на судові засідання 23 вересня 2024 року та 03 грудня 2024 року, а також отримав ухвалу від 03 грудня 2024 року про закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду.

Отже посилання представника позивача на те, що йому не було відомо про проведення підготовчого судового засідання спростовується наявними доказами в матеріалах справи. Окрім того, у сторін було достатньо часу з моменту відкриття провадження тобто з 24 червня 2024 року до закриття підготовчого провадження 03 грудня 2024 року для подачі усіх необхідних клопотань

З матеріалів справи та змісту заявлених клопотань слідує, що позивач та його представник не повідомляли суд та не зазначали про клопотання, які не можуть бути подані разом з позовом, не подавали заяв про встановлення додаткового строку для подання доказів та зі змісту клопотань про допит свідків не вбачається наявності об`єктивності та поважності причин пропуску такого процесуального строку.

З огляду на вищевикладене, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання представника позивача про поновлення процесуальних строків для подання вищезазначеного клопотання про виклик малолітньої особи для опитування у якості свідка.

Оскільки клопотання про допит свідків подані представником позивача після подання до суду позовної заяви, закриття підготовчого провадження по справі, пропущено процесуальний строк для подання цього клопотання, у поновленні процесуального строку представнику відмовлено, суд вважає за необхідне заявлене представником позивача клопотання залишити без розгляду.

Приймаючи зазначене рішення, суд зауважує, що право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Європейський Суд з прав людини у справі «Зубац проти Хорватії» (ZUBAC v. CROATIA), рішення від 05 квітня 2018 року, наголосив на цінності та важливості дотримання формалізованих норм цивільного процесу, за допомогою яких сторони забезпечують вирішення спору цивільного характеру, оскільки завдяки цьому може обмежуватися обсяг дискреції, забезпечуватися рівність сторін, попереджатися свавілля, забезпечуватися ефективне вирішення спору та розгляд справи судом упродовж розумного строку, а також забезпечуватися юридична визначеність та повага до суду

Керуючись ст. 76-92,126 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у продовженні процесуального строку на подачу клопотання про виклик малолітньої особи для опитування у якості свідка по цивільній справі № 216/4054/24.

Клопотання представника позивача ОСОБА_2 про виклик малолітньої особи для опитування у якості свідка - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 25 лютого 2025 року.

Суддя О.В.ЦИМБАЛІСТЕНКО