Харківський районний суд Харківської області
УХВАЛА

25 лютого 2025 року

смт Покотилівка Харківської області

Справа № 635/1834/21

Провадження № 2 /635/2379/2025

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Карасави І.О.,

секретаря судового засідання - Дерелюк К.О.,

за участю:

прокурора Мірзоєвої Л.С.,

представника відповідача ( ОСОБА_1 ) - ОСОБА_2 ,

представника третьої особи (Національного наукового центру «Інститут ґрунтознавства та агрохімії імені О.Н.Соколовського», Державне підприємство «Дослідне господарство «Граківське» Національного наукового центру «Інститут ґрунтознавства та агрохімії імені О.Н.Соколовського») Єршова Р.В.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом заступника керівника Харківської обласної прокуратури Кравченка А. в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до Харківської районної державної адміністрації Харківської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи: Національний науковий центр «Інститут ґрунтознавства та агрохімії імені О.Н.Соколовського», Державне підприємство «Дослідне господарство «Граківське» Національного наукового центру «Інститут ґрунтознавства та агрохімії імені О.Н.Соколовського», Національна академія аграрних наук України про визнання незаконним та скасування розпоряджень, визнання недійсними актів про право власності та договорів купівлі-продажу, зобов`язання повернути земельні ділянки, та позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, Національного наукового центру «Інститут ґрунтознавства та агрохімії імені О.Н.Соколовського» до Харківської районної державної адміністрації Харківської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи: Державне підприємство «Дослідне господарство «Граківське» Національного наукового центру «Інститут ґрунтознавства та агрохімії імені О.Н.Соколовського», Національна академія аграрних наук України про визнання незаконним та скасування розпоряджень, визнання недійсними актів про право власності та договорів купівлі-продажу, зобов`язання повернути земельні ділянки

УСТАНОВИВ:

В провадженні Харківського районного суду Харківської області перебуває вищевказана цивільна справа.

Заступником керівника Харківської обласної прокуратури подано до суду клопотання про заміну позивача у справі Кабінет Міністрів України його правонаступником у даних правовідносинах - Головним управлінням Держгеокадастр у Харківської області. Клопотання обґрунтоване тим, що підставою подання позову є незаконне вилучення з постійного користування ННЦ «Інституту ґрунтознавства та агрохімії ім.О.Н.Соколовського» земельних ділянок, які відносяться до особливо цінних земель згідно їх правового статусу.

На момент виникнення спірних правовідносин та прийняття Харківською РДА оскаржуваних розпоряджень та відповідно до положень ч.7,ч.8 ст. 122, 149, 150 ЗК України, розпорядником земель державної власності категорії особо цінних був Кабінет Міністрів України.

Проте, з 27 травня 2021 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» (від 28 квітня 2021 року № 1423-IX), яким внесено відповідні зміни до статті 122 Земельного кодексу України, а також набрали чинності положення пункту 24 розділу X Перехідні положення Земельного кодексу України.

Вважає, що Кабінет Міністрів України, починаючи з 27 травня 2021 року не є уповновноваженим органом державної влади щодо розпорядження такими землями, оскільки відповідно до частин 1 та 8 статті 122 Земельного кодексу України, в редакції, чинній на даний час, Кабінет Міністрів України передає земельні ділянки із земель державної власності у власність або у користування, які не входять до складу адміністративно-територіальних одиниць, а також у користування земельні ділянки зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Зазначив, що згідно ч.4 ст.122 Земельного кодексу України центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів в галузі земельних відносин та його територіальні органи передають земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, крім випадків, визначених ч.8 у власність або користування для всіх потреб, таким чином у зв`язку із зміною в законодавстві правом розпорядження особливо цінними землями сільхозпризначення державної власності наділено Головне управління Держгеокадастру та його територіальні підрозділи.

Також заступником керівника Харківської обласної прокуратури було подано клопотання про зміну предмета позову та про залучення до участі у справі 635/1834/21 в якості співвідповідача ОСОБА_5 .

В обґрунтування зазначеного клопотання посилається на те, що під час перебування справи № 635/1834/21 у провадженні Харківського районного суду Харківської області шляхом моніторингу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно обласною прокуратурою встановлено, що власником спірних земельних ділянок з кадастровими номерами :01:010:0008 та :01:010:0014 відповідно до договорів купівлі продажу № 837, 841 від 11.08.2021 стала ОСОБА_5 . Вважає, що визнанню недійсним підлягає договір купівлі-продажу від 11.08.2021, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 про продаж земельної ділянки з кадастровим номером :01:010:0008, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Салімовською М.М. і зареєстрований в реєстрі за № 837 та договір купівлі-продажу від 11.08.2021, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 про продаж земельної ділянки з кадастровим номером :01:010:0014, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Салімовською М.М. і зареєстрований в реєстрі за № 841. Зазначив, що вказаною заявою змінюється предмет позову у справі № 635/1834/21 та ставиться на вирішення питання про визнання недійсним договорів купівлі-продажу від 11.08.2021, стороною яких є ОСОБА_5 , про скасування права власності ОСОБА_5 на спірні земельні ділянки та повернення спірних земельних ділянок у державну власність в особі уповноваженого органу Кабінету Міністрів України, тому залучення, в якості співвідповідача ОСОБА_5 у справі є необхідним.

В судовому засіданні прокурор Мірзоєва Л.С. підтримала зазначені клопотання та просила їх задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_6 у підготовче засідання не з`явилась, надала письмові заперечення щодо заміни учасника справи Кабінету Міністрів України на ГУ Держгеокадастру у Харківській області, як правонаступника.

В свої поясненнях зазначила, що Кабінет Міністрів України вважає вказане клопотання підлягає залишенню без задоволення з огляду на його безпідставність та необґрунтованість, оскільки мотиви його подання не відповідають обставинам справи та суперечать підставі звернення прокурора з позовом в інтересах держави. Внесені зміни до ч.ч. 4, 8 ст. 122 ЗК України, на які посилається прокуратура у клопотанні, передбачають розмежування повноважень Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин та його територіальних органів щодо передачі земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності у власність або користування. Натомість, вказані зміни у системі управління у сфері земельних відносин, не виключають повноваження Уряду щодо, здійснення державного контролю за використанням і охороною земель державної власності. Виходячи із закріплених повноважень Кабінету Міністрів України у сфері земельних правовідносин, вважає заявлене клопотання Харківської обласної прокуратури безпідставним та необґрунтованим, а отже таким, що не підлягає задоволенню.

Представник відповідача ОСОБА_1 Константинова Г.В. у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання заміну позивача Кабінету Міністрів України на ГУ Держгеокадастру у Харківській області, як правонаступника, оскільки відсутні для цього правові відстави, а також не заперечувала щодо прийняття до розгляду поданої прокурором заяви про зміну предмета позову.

В своїх письмових поясненнях зазначила, що на момент подачі позову до повноважень Кабінету Міністрів не входило право розпорядження спірними земельними ділянками, а тому і зміни в законодавстві, на які посилається прокурор, не є правонаступництвом. З огляду на наведене, вважає, що заступником керівника Харківської обласної прокуратури не доведено обставин правонаступництва у відповідних матеріальних правовідносинах за Головним управлінням Держгеокадастру в Харківській області, а відтак відсутні підстави для задоволення вимог про процесуальне правонаступництво.

Представник третьої особи Національного наукового центру «Інститут ґрунтознавства та агрохімії імені О.Н. Соколовського», Державне підприємство «Дослідне господарство «Граківське» Національного наукового центру «Інститут ґрунтознавства та агрохімії імені О.Н. Соколовського» Єршов Р.В. у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання про заміну позивача Кабінету Міністрів України на ГУ Держгеокадастру у Харківській області, як правонаступника та зазначив, що ГУ Держгеокадастр у Харківській області може бути залучено до участі у справі в якості третьої особи. Крім того зазначив, що не заперечує проти залучення в якості співвідповідача ОСОБА_5 . Щодо прийняття заяви про зміну предмету позову поклався на розсуд суду.

Представник відповідача за основним позовом Харківської районної державної адміністрації Харківської області Білий М. в підготовче засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без участі ХРДА за наявними доказами.

Відповідачі за основним позовом ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а також представники третіх осіб: Державного підприємства «Дослідне господарство «Граківське» Національного наукового центру «Інститут ґрунтознавства та агрохімії імені О.Н.Соколовського» та Національної академії аграрних наук України в підготовче засідання повторно не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

Встановлені обставини, застосовані норми права та мотиви суду

Згідно положень частин 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Щодо заміни позивача його правонаступником та залучення співвідповідача

Так, заступником керівника Харківської обласної прокуратури Кравченком А. був поданий цивільний позов про визнання незаконним та скасування розпоряджень, визнання недійсними актів про право власності та договорів купівлі-продажу, зобов`язання повернути земельні ділянки в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України.

Звертаючись до суду з позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, прокурор обґрунтував наявність підстав для представництва.

Процесуальне правонаступництво, як і заміна неналежної сторони, являє собою зміну суб`єктного складу учасників спору.

Процесуальне правонаступництво - це заміна під час провадження у цивільній справі сторін або третіх осіб іншими особами, до яких переходять права та обов`язки у спірних правовідносинах.

Відповідно до частини 1 статті 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також у інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Згідно частини 1 статті 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Статтею 48 ЦПК України встановлено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Належними сторонами в цивільній справі є особи, відносно яких є дані про те, що вони можуть бути суб`єктами спірних матеріальних правовідносин. Належний позивач особа, якій належить право вимоги; належний відповідач особа, котра повинна відповідати за позовом.

Неналежними сторонами в цивільному процесі є ті особи, які не є суб`єктами права вимоги чи несення обов`язку.

Обґрунтування належності у осіб процесуальної правосуб`єктності позивача і відповідача покладається на позивача та осіб, які порушують процес на захист прав та інтересів позивача.

Згідно частини 5 статті 56 ЦПК України у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

З урахуванням вимог частини 5 статті 56 ЦПК України з моменту відкриття провадження по вказаній цивільній справі орган, зазначений прокурором як такий, що уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, а саме Кабінет Міністрів України набув статусу позивача, а прокурор виконує субсидіарну роль.

Заступником керівника Харківської обласної прокуратури подано до суду клопотання про заміну позивача у справі Кабінет Міністрів України його правонаступником у даних правовідносинах - Головним управлінням Держгеокадастр у Харківської області.

Разом з тим, представник позивача - Кабінету Міністрів України вважає подане клопотання безпідставне та необґрунтоване, оскільки мотиви його подання не відповідають обставинам справи та суперечать підставі звернення прокурора з позовом в інтересах держави.

Також заступником керівника Харківської обласної прокуратури, який не є позивачем по справі подано до суду клопотання про залучення до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_5 .

Представник позивача Кабінету Міністрів України з клопотанням про залучення співвідповідача ОСОБА_5 або іншої особи до суду не звертався.

Суд звертає увагу, що Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 607/14378/21, провадження № 61-5246св22 (ЄДРСРУ № 106940414) від 25.10.2022 досліджував питання щодо визначення належного позивача.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами ЦПК України не передбачено можливості заміни позивача чи залучення особи як співпозивача.

Верховний Суд зазначає, що встановивши те, що оспорюваний правочин або інші правовідносини не порушують прав і законних інтересів позивача, суд не повинен вдаватися до перевірки ефективності обраного позивачем способу захисту та правової оцінки по суті спору, встановлення обставин наявності/відсутності ідентифікуючих ознак, оскільки вказане є самостійною, достатньою підставою для відмови в позові (аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 04.12.2019 у справі № 910/15262/18, від 03.03.2020 у справі № 910/6091/19, від 16.10.2020 у справі № 910/12787/17).

Якщо позов пред`явила особа, якій не належить право вимоги, суд повинен відкрити провадження, встановити дійсні обставини і, переконавшись у тому, що вимоги пред`явлено неналежним позивачем, відмовити йому у задоволенні позову.

З врахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання заступника керівника Харківської обласної прокуратури Кравченка А. щодо заміни позивача у справі Кабінет Міністрів України його правонаступником у даних правовідносинах - Головним управлінням Держгеокадастру у Харківської області необхідно відмовити, оскільки нормами ЦПК України не передбачено можливості заміни позивача, а правом на заміну позивача по справі його правонаступником наділений лише позивач - Кабінет Міністрів України, який відповідне клопотання не заявляв та заперечував щодо такої заміни.

Також суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання заступника керівника Харківської обласної прокуратури Кравченка А. щодо залучення до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_5 з одночасною зміною предмету та підстав позову необхідно відмовити, оскільки вимога суперечить ч. 3 ст. 49 ЦПК України, а правом на залучення співідповідача по справі наділений лише позивач - Кабінет Міністрів України, який відповідне клопотання не заявляв.

Щодо зміни предмета та підстав позову

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Також, відповідно до частини 3 статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Зі змісту поданої заяви про зміну предмету позову, вбачається, що після відкриття провадження у справі прокурор, який діє в інтересах Кабінету Міністрів України та виконує субсидіарну роль по справі пред`являє позовні вимоги до нового співідповідача ОСОБА_5 , яка при пред`явленні позову не була залучена в якості відповідача та просить замінити предмет позову, а саме:

-залучити до участі у справі 635/1834/21 в якості співвідповідача ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 ).

-прийняти заяву про зміну предмету позову та здійснювати подальший розгляд справи № 635/1834/21 з урахуванням наступної редакції позовних вимог: Усунути перешкоди державі у користуванні і розпорядженні земельними ділянками з кадастровими номерами: :01:010:0008 та :01:010:0014 шляхом:

-визнання незаконним та скасування розпорядження голови Харківської районної державної адміністрації Харківської області від 29.12.2007 №3391 «Про припинення права постійного користування земельною ділянкою»;

-визнання незаконним та скасування розпорядження голови Харківської районної державної адміністрації Харківської області від 24.09.2008 №3033 «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок»;

-визнання незаконним та скасування розпорядження голови Харківської районної державної адміністрації Харківської області від 14.10.2008 №3182 «Про передачу у власність земельних ділянок».

-визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №640287, зареєстрований у книзі за номером 55, на земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером :01:010:0014, виданого ОСОБА_4 (код НОМЕР_2 ), скасувавши його державну реєстрацію.

-визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №640288, зареєстрований у книзі за номером 56, на земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером :01:010:0008, виданого ОСОБА_3 (код НОМЕР_3 ), скасувавши його державну реєстрацію.

-визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки площею 2 га з кадастровим номером :01:010:0008, укладеного 31.10.2011 між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , зареєстрованого у реєстрі за №154, скасувавши його державну реєстрацію.

-визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки площею 2 га з кадастровим номером :01:010:0014, укладеного 31.10.2011 між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , зареєстрованого у реєстрі за №155, скасувавши його державну реєстрацію.

-визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки площею 2 га з кадастровим номером :01:010:0008, укладеного 11.08.2021 між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , зареєстрованого за номером 837, скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права приватної власності ОСОБА_5 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) на земельну ділянку з кадастровим номером :01:010:0008 площею 2 га із одночасним припиненням усіх зареєстрованих щодо неї речових прав та їх обтяжень та закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 251).

-визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки площею 2 га з кадастровим номером :01:010:0014, укладеного 11.08.2021 між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , зареєстрованого за номером 841, скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права приватної власності ОСОБА_5 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) на земельну ділянку з кадастровим номером :01:010:0014 площею 2 га із одночасним припиненням усіх зареєстрованих щодо неї речових прав та їх обтяжень у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101).

-скасування державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :01:010:0008 площею 2 га в Державному земельному кадастрі із одночасним припиненням усіх зареєстрованих щодо неї речових прав та їх обтяжень.

-скасування державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :01:010:0014 площею 2 га в Державному земельному кадастрі із одночасним припиненням усіх зареєстрованих щодо неї речових прав та їх обтяжень.

-зобов`язати ОСОБА_5 повернути у державну власність в особі Кабінету Міністрів України (до вирішення питання щодо заміни учасника справи його правонаступником), у разі розгляду та задоволення клопотання Харківської обласної прокуратури від 17.06.2022 про заміну учасника справи його правонаступником в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області земельну ділянку, загальною площею 2 га з кадастровим номером :01:010:0008.

-зобов`язати ОСОБА_5 повернути у державну власність в особі Кабінету Міністрів України (до вирішення питання щодо заміни учасника справи його правонаступником), у разі розгляду та задоволення клопотання Харківської обласної прокуратури від 17.06.2022 про заміну учасника справи його правонаступником в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області земельну ділянку, загальною площею 2 га з кадастровим номером :01:010:0014.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові № 922/404/19 від 09 липня 2020 року, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстав позову.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог необхідно розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

При цьому не вважається збільшенням розміру позовних вимог заявлення нових (додаткових) вимог. У разі подання позивачем заяви про збільшення позовних вимог, в якій по суті йдеться про нові вимоги, суд повинен у прийнятті заяви відмовити.

Вище викладене дає підстави для висновку, що заявою про уточнення позовних вимог позивач пред`являє позовні вимоги до нового відповідача та наводить нове обґрунтування позовних вимог, які не були пред`явлені в первісній редакції позову.

Відповідно до позиції Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду справа № 405/3360/17 зазначається, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову; збільшення або зменшення розміру позовних вимог; об`єднання позовних вимог; зміну предмета або підстав позову.

Зі змісту поданої заступником керівника Харківської обласної прокуратури заяви про зміну предмету позову вбачається, що зміна предмету позову відбувається шляхом доповнення нових вимог, до нового відповідача, які раніше не заявлялися, а саме:

-визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки площею 2 га з кадастровим номером :01:010:0008, укладеного 11.08.2021 між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , зареєстрованого за номером 837, скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права приватної власності ОСОБА_5 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) на земельну ділянку з кадастровим номером :01:010:0008 площею 2 га із одночасним припиненням усіх зареєстрованих щодо неї речових прав та їх обтяжень та закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 251).

-визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки площею 2 га з кадастровим номером :01:010:0014, укладеного 11.08.2021 між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , зареєстрованого за номером 841, скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права приватної власності ОСОБА_5 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) на земельну ділянку з кадастровим номером :01:010:0014 площею 2 га із одночасним припиненням усіх зареєстрованих щодо неї речових прав та їх обтяжень у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101).

-скасування державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :01:010:0008 площею 2 га в Державному земельному кадастрі із одночасним припиненням усіх зареєстрованих щодо неї речових прав та їх обтяжень.

-скасування державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :01:010:0014 площею 2 га в Державному земельному кадастрі із одночасним припиненням усіх зареєстрованих щодо неї речових прав та їх обтяжень.

-зобов`язати ОСОБА_5 повернути у державну власність в особі Кабінету Міністрів України (до вирішення питання щодо заміни учасника справи його правонаступником), у разі розгляду та задоволення клопотання Харківської обласної прокуратури від 17.06.2022 про заміну учасника справи його правонаступником в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області земельну ділянку, загальною площею 2 га з кадастровим номером :01:010:0008.

-зобов`язати ОСОБА_5 повернути у державну власність в особі Кабінету Міністрів України (до вирішення питання щодо заміни учасника справи його правонаступником), у разі розгляду та задоволення клопотання Харківської обласної прокуратури від 17.06.2022 про заміну учасника справи його правонаступником в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області земельну ділянку, загальною площею 2 га з кадастровим номером :01:010:0014.

З аналізу викладеного, вбачається, що у заяві прокурора, який діє в інтересах Кабінету Міністрів України про зміну предмета позову йдеться про нові вимоги до нового відповідача - ОСОБА_5 , що є самостійною підставою для відмови у прийнятті такої заяви прокурора.

Також, окрім зміни предмету позову, одночасно прокурор змінює й підстави позову, зокрема щодо підстав визнання недійсним договорів купівлі-продажу від 11.08.2021, стороною яких є ОСОБА_5 , підстав скасування права власності ОСОБА_5 на спірні земельні ділянки та повернення спірних земельних ділянок у державну власність в особі уповноваженого органу Кабінету Міністрів України, які в первісному позові були відсутні.

Виходячи зі змісту заяви про зміну предмету позову, а також змісту первинної позовної заяви та конкретних обставин справи, суд розцінює подану заяву прокурором, як подання іншого (ще одного) позову.

Таким чином, судом встановлено, що подана до суду прокурором заява про зміну предмету позову містить одночасну зміну предмету позову та підстав позову, а також зміну суб`єктного складу учасників спору(заміна нового позивача та залучення співвідповідача), що є порушенням норм цивільно процесуального законодавства.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами.

Суд нагадує що в кожному випадку звернення до суду в інтересах держави, перед тим як визначити коло відповідачів, прокурор має встановити насамперед суб`єкта, якому належать повноваження звертатися до суду за захистом відповідного права або інтересу, та ефективний спосіб захисту такого права чи інтересу(постанова ВП ВС від 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20).

При поданні вказаних заяв(клопотань) прокурор, який подає позов в інтересах держави має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Ураховуючи наведене, суд дійшов висновку про відсутность правових підстав для прийняття до розгляду заяви заступника керівника Харківської обласної прокуратури Кравченка А. про зміну предмета позову.

На підставі викладеного, керуючись статтями 13, 49, 51, 55, 175, 177, 260, 352, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання заступника керівника Харківської обласної прокуратури Кравченка А. про заміну у цивільній справі №635/1834/21 позивача Кабінет Міністрів України його правонаступником у даних правовідносинах - Головним управлінням Держгеокадастр у Харківської області відмовити.

Заяву заступника керівника Харківської обласної прокуратури Кравченка А. про зміну предмета позову у справі № 635/1834/21 вважати не поданою та повернути прокурору, який діє в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України.

Роз`яснити прокурору, який діє в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, що повернення заяви про уточнення предмету позову не перешкоджає прокурору зверненню із вказаною позовною заявою в інтересах Головного управління Держгеокадастру у Харківської області до суду для захисту прав та інтересів держави.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя І.О. КАРАСАВА