Справа №173/273/23
Провадження №2/173/20/2025
У Х В А Л А

іменем України

25 лютого 2025 р. м. Верхньодніпровськ

Суддя Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Петрюк Т.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог подану по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , представник позивача, ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання неправомірним та скасування рішення комісії з розгляду акту про порушення,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , представник позивача, ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання неправомірним та скасування рішення комісії з розгляду акту про порушення.

17.02.2025 року позивачем ОСОБА_1 , подана заява про уточнення позовних вимог. Відповідно до якої позивачка просить визнати Акт про порушення № Дн 001776 від 16.09.2022 року таким, що не відповідає законодавству та є недійсним, Визнати протокол № 16 засідання комісії по розгляду акта про порушення від 26.12.2022 року таким, що не має юридичної сили. Скасувати нараховану на його підставі суму 84 149.57 грн., як безпідставну. Стягнути із відповідача 98 743 грн.. в рахунок відшкодування моральної шкоди.

Розглянувши подану ОСОБА_1 , заяву про уточнення позовних вимог приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України - До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Зі змісту даної правової норми вбачається, що позивач наділений правом змінювати або підстави, або предмет позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин

Зі змісту поданої заяви про уточнення позовних вимог вбачається, що позивач змінює як підстави так і предмет позову. Оскільки визначає інший спосіб захисту порушеного права, зазначаючи нові матеріально-правові вимогу до відповідача. Також позивач змінює позовні вимоги на інші, наводячи їм інше правове обґрунтування та нормативно-правову кваліфікацію.

Крім того за даною цивільною справо закінчене підготовче судове засідання та справа розглядається по суті. Тобто позивачкою пропущений строк, протягом якого остання могла змінити предмет або підстави позову, а саме до закінчення підготовчого судового засідання.

В свою чергу суд вважає за необхідне роз`яснити заявниці про її право на подання зазначеної заяви, як самостійної позовної заяви з дотримання вимог ст. 175-177 ЦПК України.

Керуючись ст. 13, 49, 175, 177 ЦПК України,суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог подану по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , представник позивача, ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання неправомірним та скасування рішення комісії з розгляду акту про порушення.

Заяву ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог подану по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , представник позивача, ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання неправомірним та скасування рішення комісії з розгляду акту про порушення повернути заявниці ОСОБА_1 .

Роз`яснити заявниці, ОСОБА_1 , її право на подання зазначеної заяви, як самостійної позовної заяви з дотримання вимог ст. 175-177 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 25.02.2025 року .

Суддя Петрюк Т.М.