Справа № 605/494/24
РІШЕННЯ

Іменем України

27 лютого 2025 рокум.Підгайці

Підгаєцький районний суд Тернопільської області

у складі: головуючої судді Лелик О.М.,

секретаря с/з Мохун Т.В.,

справа № 605/494/24,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м.Підгайці цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Підгаєцької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору у справі ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

04 листопада 2024 року адвокат Олійник Олена Олегівна через підсистему «Електронний суд» в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Підгаєцької міської ради та просить суд:

встановити факт прийняття ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 спадщини, яка відкрилася після смерті її чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном;

встановити факт прийняття ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 спадщини, яка відкрилась після смерті її рідної сестри ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном;

встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 була рідною сестрою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

встановити факт належності ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 правовстановлюючого документа, а саме Державного акту на право власності на земельну ділянку площею 1,11га з кадастровим номером 010011086 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Голгочанської сільської ради Підгаєцького району Тернопільської області, серії ЯА №789478 від 04 травня 2006 року;

визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування після його баби ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 право власності на земельну ділянку площею 1,11га з кадастровим номером 010011086 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Голгочанської сільської ради Підгаєцького району Тернопільської області, серії ЯА №789478 від 04 травня 2006 року;

визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування після його баби ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 право власності на житловий будинок загальною площею 41.8кв.м. з надвірними господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до свідоцтва на право особистої власності на 1/2 частину житлового будинку від 15.10.2002 року, виданим виконавчим комітетом Голгочанської сільської ради на ім`я ОСОБА_3 та Свідоцтва про право особистої власності на 1/2 частину житлового будинку від 15.10.2002 року, виданим виконавчим комітетом Голгочанської сільської ради на ім`я ОСОБА_4 ..

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ОСОБА_3 та ОСОБА_5 були рідними сестрами та проживали за адресою: АДРЕСА_2 . Також разом з ними проживав чоловік ОСОБА_3 ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , а ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 . Після смерті сестри ОСОБА_5 прийняла спадщину шляхом вступу в управління та володіння спадковим майном, як така, що постійно проживала із спадкодавцем. ІНФОРМАЦІЯ_6 померла ОСОБА_5 , яка є бабцею позивача. Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина і єдиним спадкоємцем є дочка померлої ОСОБА_2 , яка відмовилася від спадщини на користь свого сина ОСОБА_1 . До складу спадкового майна входить земельна ділянка та житловий будинок. З метою реалізації свого спадкового майна позивач звернувся до Бережанської державної нотаріальної контори, однак йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_5 , оскільки встановлено, що Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯА №789478 від 04 травня 2006 року видано після смерті ОСОБА_3 та заявником не надано документів, які підтверджують родинні зв`язки ОСОБА_5 з ОСОБА_3 .

Оскільки, позивач не може реалізувати своє право на спадщину, змушений звернутися до суду за захистом порушеного права.

Відповідач не скористався правом подання письмового відзиву на позовну заяву.

Третя особа ОСОБА_2 подала заяву про визнання позовних вимог, не заперечує щодо задоволення позову.

Ухвалою від 07 листопада 2024 року суддя прийняла позовну заяву до розгляду та відкрила провадження у справі. Вирішила проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження з викликом сторін. Цією ж ухвалою суддя залучила третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 . Також, цією ж ухвалою витребувала з Тернопільського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції належним чином завірені копії свідоцтво про народження, свідоцтво про смерть, свідоцтво про шлюб ОСОБА_3 , яка народилася в 1914 році та померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також свідоцтво про смерть ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ; витребувала з Бережанської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою від 04 грудня 2024 року суд задовольнив клопотання адвокатки Олійник О.О. та витребував з Бережанського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції повний витяг щодо актового запису про народження та смерть ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка проживала за адресою: Тернопільська область, Підгаєцький район, с.Голгоча; повний витяг щодо актового запису про смерть ОСОБА_4 (1910 рік народження, рік смерті - 1996 рік, проживав за адресою: Тернопільська область, Підгаєцький район, с.Голгоча; повний витяг щодо актового запису про шлюб ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Ухвалою від 02 січня 2025 року суд витребував з Державного архіву Тернопільської області повний витяг щодо актового запису про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити. В судове засідання 26.02.2025 не прибули, представник позивача подала заяву про розгляд справи у її відсутності.

Представник відповідача у судове засідання не прибув, однак на адресу суду скеровано заяву за підписом міського голови про розгляд справи у відсутності представника відповідача, щодо прийнятого судом рішення за результатами розгляду справи покладається на розсуд суду.

Третя особа, яка не заявляє позовних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 подала письмову заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнає, просить позов задовольнити.

Заслухавши пояснення позивача, представника позивача, показання свідків, дослідивши наявні у справі докази, давши оцінку належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, застосовуючи до визначених правовідносин норми матеріального та процесуального права, суд дійшов такого.

Згідно частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до положень, викладених у ст. 13, 81 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Суд встановив такі обставини справи.

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 перебували у зареєстрованому шлюбі та проживали за адресою: АДРЕСА_2 , що стверджується довідкою від 25.09.2024 №303 за підписом старости Голгочанського старостинського округу, копія якої міститься в матеріалах справи /арк.спр.28/. Подружжя дітей не мали.

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті ОСОБА_4 його дружина ОСОБА_3 фактично вступила в управління та володіння спадковим майном померлого, зокрема 1/2 частиною будинку за адресою: АДРЕСА_2 , яка належала померлому, що стверджується довідкою від 25.09.2024 №303 за підписом старости Голгочанського старостинського округу, копія якої міститься в матеріалах справи /арк.спр.28/.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть, який міститься в матеріалах справи /арк.спр.85/.

Згідно з довідки від 10.09.2024 №286 за підписом старости Голгочанського старостинського округу Галини Щербій, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на момент смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_2 . Разом з ОСОБА_3 проживала її рідна сестра ОСОБА_5 , яка після смерті ОСОБА_3 фактично вступила в управління та володіння спадковим майном померлої /арк.спр.29 зворот/.

ОСОБА_5 перебувала в шлюбі з ОСОБА_7 , що стверджується свідоцтвом про одруження, копія якого міститься в матеріалах справи /арк.спр.26/.

ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 копія якого міститься в матеріалах справи /арк.спр.17/.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_9 померла ІНФОРМАЦІЯ_10 про що складено відповідний актовий запис №63 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , копія якого міститься в матеріалах справи /арк.спр.16/.

Після смерті ОСОБА_5 залишилася спадщина в яку після смерті ОСОБА_3 , ОСОБА_5 фактично вступила в управління та володіння спадковим майном та яка складається з земельної ділянки площею 1,11 га з кадастровим номером: 010011086 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Голгочанської сільської ради Підгаєцького району Тернопільської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку Серія ЯА №789478 від 04 травня 2006 року та житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 (зараз будинок АДРЕСА_2 ), що підтверджується Свідоцтвом на право особистої власності на 1/2 частину житлового будинку від 15.10.2002 р., виданим виконавчим комітетом Голгочанської сільської ради на ім`я ОСОБА_3 та Свідоцтвом на право особистої власності на 1/2 частину житлового будинку від 15.10.2002 р., виданим виконавчим комітетом Голгочанської сільської ради на ім`я ОСОБА_4 .

Із довідки від 25.09.2024 №304 за підписом старости Голгочанського старостинського округу Галини Щербій житловий будинок, що знаходиться в АДРЕСА_3 (згідно з Свідоцтвами на право особистої власності на житловий будинок від 15.10.2002, виданими на ім`я ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ) на даний час є адресою: АДРЕСА_2 /арк.спр.28 зворот/.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 14 вересня 2024 р. №338/02-31 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_5 , оскільки було встановлено, що Державний акт на право власності на земельну ділянку Серія ЯА №789478 від 04 травня 2006 року видано після смерті ОСОБА_3 та заявником не надано документів, які підтверджують родинні зв`язки ОСОБА_5 з ОСОБА_3 . /арк.спр.18/.

Щодо правових норм, які підлягають застосуванню під час вирішення спору.

Згідно з ч. ч. 1,2 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Згідно зі ст.11 ЦК України цивільні права виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також можуть виникати з рішення суду.

Відповідно дост.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права, та відповідно до вимогст.16 ЦК України має право звернутися до суду за захистом свого особистого майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільного права особи є визнання такого права.

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною 1 статті 1218 цього Кодексу передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно положень ч.5 ст.1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якого є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачою йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно положень ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно з частиною 1статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з вимогами ч.2 ст.1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, прийняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (спадкування за законом).

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

У відповідності до ст.1268, 1269 ЦК України спадкоємець вважається таким, що прийняв спадщину, у разі якщо він постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини або він подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України, якщо він не заявив про відмову від неї.

За клопотанням сторони позивача, суд заслухав свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які повідомили суду, що ОСОБА_5 та ОСОБА_3 були рідними сестрами та проживали в с.Волиця Тернопільського району Тернопільської області. ОСОБА_3 була одружена, однак дітей немала. Після смерті чоловіка проживала разом з сестрою ОСОБА_10 .

Також свідки повідомили суду, що ОСОБА_10 теж перебувала в шлюбі та у шлюбі народила трьох дітей: ОСОБА_11 ( ОСОБА_12 ), ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Отже, спадкоємцями за законом першої черги після смерті матері ОСОБА_15 є її діти ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

На запитання суду, позивач повідомив, що його мати ОСОБА_2 відмовилася від прийняття спадщини на його користь. Щодо інших спадкоємців, то сестра матері ОСОБА_13 зараз є за кордоном, а брат матері ОСОБА_14 помер.

Отже, суд встановив, що спадкоємцями після смерті ОСОБА_5 є ОСОБА_2 та ОСОБА_16

12.02.2025 на адресу суду подана заява від імені ОСОБА_16 про те, що вона не заперечує щодо задоволення позову і не бажає приймати спадщину після смерті матері.

Разом з тим необхідно зазначити, що заява написана від руки особою та проставлена дата та прізвище особи ОСОБА_17 , однак іншим кольором ручки проставлений підпис та ініціали.

Щодо норм права, які суд застосовує при розгляді даної справи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 березня 2021 року в справі № 226/817/19 (провадження № 61-6327св20) вказано, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 листопада 2021 року в справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано, що: «у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року по справі № 523/9076/16-ц зазначила, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

У цій справі предметом спору є визнання за позивачем в порядку спадкування за правом представлення після смерті баби права власності на житловий будинок та земельну ділянку.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом, проте, у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_5 , оскільки встановлено, що Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯА №789478 від 04 травня 2006 року видано після смерті ОСОБА_3 та заявником не надано документів, які підтверджують родинні зв`язки ОСОБА_5 з ОСОБА_3 . Також втановлено, що ОСОБА_2 , як спадкоємиця першої черги за законом відмовилася на користь сина від спадщини.

Також, суд встановив, що є ще одна спадкоємиця першої черги спадкування за законом - ОСОБА_16 , однак позивачем до справи вона не залучена.

З урахуванням норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси особи, і залежно від встановленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або про відмову в їх задоволенні.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем.

Суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову.

Отже, визначення відповідача, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим установлення належності відповідача й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.

За вказаних обставин суд дійшов переконання, що в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про визнання за ним права власності на спадкове майно в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 необхідно відмовити через неналежний склад відповідачів у справі.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на позивача у разі відмови у задоволенні позову.

Керуючись ст. 3, 12, 13, 77, 81, 141, 247, 259, 263-266, 268 ЦПК України, ст. 1270, 1272 ЦК України, суд, -

у х в а л и в:

у задоволенні позову ОСОБА_1 до Підгаєцької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору у справі ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - відмовити.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідач: Підгаєцька міська рада, , юридична адреса: вул. Шевченка, буд.39, м. Підгайці, Тернопільський район Тернопільська область.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_5 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Тернопільського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення, якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст судового рішення виготовлений та підписаний 27.02.2025.

Суддя: О. М. Лелик