Справа № 333/2274/20
Провадження № 2/333/609/25

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2025 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі:

Судді Холод Р.С.,

за участю секретаря судового засідання Марченко В.С.,

відповідача ОСОБА_1 ,.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом КОНЦЕРНУ «МІСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ» (юридична адреса: 69091, м. Запоріжжя, вул. Героїв полку «Азов», буд. 137, ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ), ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Комунарського районного суду м. Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом КОНЦЕРНУ «МІСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг у розмірі 19139,91 грн.

05.12.2024 року до суду від представника позивача ОСОБА_5 надійшло клопотання, в якому вона зазначила, що квартира АДРЕСА_4 є квартирою спільного заселення та у відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_1 у володінні та користуванні перебувають окремі житлові кімнати в квартирі, на які відкриті окремі особові рахунки. Також зазначила, що відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 померли. На підставі викладеного представник позивача просила виключити з кола відповідачів ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Одночасно подано позовну заяву ( уточнену).

В судові засідання представник позивача ОСОБА_5 не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій вказав, що позовні вимоги, викладені в уточненій позовній заяві, підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні не заперечувала проти виключення вказаних осіб з кола відповідачів, але заперечувала, щоб її залучили як спадкоємицю ОСОБА_3 .

Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку що заява представника позивача не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін

Згідно ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач та відповідач, при цьому, позивач це особа, на захист суб`єктивних прав і охоронюваних законом інтересів якої порушується цивільна справа в суді, в свою чергу, відповідачем в цивільному процесі є особа, до якої позивачем пред`явлено матеріально-правову вимогу, при цьому, позивач вважає, що саме ця особа, як відповідач, порушила охоронювані законом права та інтереси позивача.

Щодо відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 .

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується скороченим витягом з актового запису про смерть №1863011/00/AZ/2020/040730.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.04.2021 року, виданого державним нотаріусом Шостої запорізької державної нотаріальної контори Зайцевою І.Н. (спадкова справа №374/2020), спадкоємцем ОСОБА_3 є його баба ОСОБА_1 . Спадщина складається з 81/200 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно із вимогами ч.4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Положеннями пункту 7 частини 1 статті 255 ЦПК України передбачено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

В силу ст. 55 ЦПК у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Отже, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

Відповідно вимог ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцю на час відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

З матеріалів справи вбачається, що КОНЦЕРН «МТМ» звернулося до суду з позовом 07.05.2020 року, при цьому, як встановлено судом, відповідач ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Отже, цивільна правоздатність відповідача була припинена ще до моменту пред`явлення позову, що виключає процесуальне правонаступництво після відповідача.

За такого, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог статті 25 ЦК України припинено, та в силу вказаного вище не могла бути стороною по справі, а тому провадження у справі підлягає закриттю з підстав, передбачених пунктом 1 частини 1 статті 255 ЦПК України.

Така правова позиція з приводу необхідності закриття провадження у справах за позовами, які пред`явленні до осіб, що померли на момент пред`явлення позовів, висловлена Верховним Судом у постановах від 16 травня 2018 року, у справі №183/4229/14-ц, 07 березня 2018 року у справі №320/13096/13-ц, 14 лютого 2018 року у справі №310/10284/15 та 16 січня 2018 року у справі №654/3928/15.

Встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , тобто після відкриття провадження у справі.

Враховуючи наявність після смерті відповідача ОСОБА_3 спадкоємця, яка заявила про свої права на спадщину, прийнявши її у встановленому законом порядку в обсязі усіх наявних майнових прав та обов`язків спадкодавця, у тому числі боргових зобов`язань, та враховуючи, що зобов`язання з оплати житлово-комунальних послуг не є такими, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця та допускають правонаступництво, суд дійшов до висновку про необхідність залучення до участі у справі правонаступника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_1 .

Щодо відповідача ОСОБА_4 .

Як вбачається з відповіді КОНЦЕРНУ «МІСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ» за адресою: м.Запоріжжя, вул. Космічна, буд.34 кв.13 відповідач ОСОБА_4 має окремий особовий рахунок № НОМЕР_5 , за яким станом 01.11.2024 року заборгованість відсутня.

Згідно позовної заяви, заборгованість з оплати за надані житлово-комунальні послуги в сумі 19139,91 грн. утворилась за особовим рахунком № НОМЕР_6 .

Проте, позивач пред`явив вимоги, в тому числі, і до ОСОБА_4 , яка взагалі не має відношення до особового рахунку № НОМЕР_6 .

Відповідно до положень ч. 2 ст. 50 ЦПК України передбачено, що участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Співучасть це обумовлена матеріальним правом множинність осіб на тій чи іншій стороні в цивільному процесі внаслідок наявності загального права або загального обов`язку.

Важливою ознакою співучасті є наявність у декількох позивачів чи відповідачів у справі однакових за спрямованістю матеріально-правових вимог чи юридичних обов`язків.

Статтею 51 ЦПК України передбачено можливість здійснення заміни неналежного відповідача, у випадку, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

За ч. 3 ст. 51 ЦПК України після спливу цих строків, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтування позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

З огляду на вказане, процесуальних підстав для виключення відповідача ОСОБА_4 у справі як неналежного чинне цивільне процесуальне законодавство не передбачає.

Щодо уточненої позовної заяви

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01.11.2021 року у справі №405/3360/17.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Враховуючи, що позивачем пропущено строк подання відповідної заяви, суд не приймає уточнений позов КОНЦЕРНУ «МІСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ» до свого провадження.

Керуючись ст. ст.4, 43, 49, 51, 211, 255, 257, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити КОНЦЕРНУ «МІСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ» у задоволенні клопотання про виключення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з кола відповідачів та у прийнятті уточненої позовної заяви.

Залучити правонаступника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) у справі за позовом КОНЦЕРНУ «МІСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Провадження по цивільній справі № 333/2274/20 в частині позовних вимог КОНЦЕРНУ «МІСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг - закрити.

Ухвала може бути оскаржена в частині закриття провадження у справі до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня оголошення ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 26.02.2025 року.

Суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя Р.С. Холод