Справа № 645/7492/24
Провадження № 2/645/717/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2025 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Федорової О.В.

за участю секретаря судового засідання - Федоровської Д.І.

представника позивача - адвокат Дробчак Л.В.,

представника відповідача - Громова О.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу № 645/7492/24 за позовом:

ОСОБА_1

до Харківської міської ради

про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, в якому сторона позивача просить суд встановити факт постійного проживання позивача разом зі спадкодавцем ОСОБА_2 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 .

20.01.2025 року до матеріалів справи надійшло клопотання представника відповідача про витребування доказів (вх. №1426), в якому сторона відповідача просить суд витребувати у приватного нотаріуса ХМНО Трубнікова С.О. копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 місце мешкання якої зареєстровано: АДРЕСА_2 ; відомості щодо звернень із заявами про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 ; відомості щодо наявності посвідченого заповіту ОСОБА_2 .

Також, 21.01.2025 року від представника відповідача надійшло клопотання (вх. №1434) про витребування з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківській області Управління державної реєстрації Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (61022, м. Харків, вул. Римарська, 28, електронна адреса: ) інформації (витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян) щодо зареєстрованого шлюбу ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та наявності у неї дітей.

Вищевказані клопотання про витребування доказів обґрунтовані тим, що Харківська міська рада з об`єктивних причин не має можливості самостійно одержати необхідну інформацію, яка необхідна для встановлення кола відповідних спадкоємців, на права яких може вплинути розгляд цієї справи, а також визначення складу учасників судового процесу.

23.01.2025 року до матеріалів справи надійшов відзив на позовну заяву (вх. №1839), відповідно до якого Харківська міська рада просить суд в задоволені позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту постійного проживання позивача разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини відмовити, з підстав викладених у відзиві. А також, визнати причини пропуску строку для подачі відзиву на позовну заяву Харківською міською радою такими, що є поважними та продовжити Харківській міській раді строк на подачу відзиву у справі, посилаючись на те, що Законом України від 24.02.2022 № 2102 - ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан з 24.02.2022 року, строк якого на цей час продовжено. Згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 (із змінами відповідно до Наказу 199 від 13 липня 2023 року) Харківська міська територіальна громада була у переліку територіальних громад, що розташовані в зоні бойових дій з 24.02.2022 по 15.09.2022, а з 15.09.2022 Харківська міська територіальна громада є у переліку територіальних громад, що розташовані в зоні можливих бойових дій. 02.03.2022 року російські військові вчинили ракетний обстріл центру міста Харкова, внаслідок чого виникла руйнація будівлі Харківської міської ради за адресою: м. Харків, м-н Конституції, буд. 7, частина приміщень була затоплена, частина приміщень від вибухової хвилі зазнала пошкоджень, в тому числі і комп`ютерна техніка. Наразі вищевказана будівля не використовується за призначенням, працівники апарату Харківської міської ради переведені на дистанційну форму роботи. Також Юридичний департамент Харківської міської ради працює в умовах кадрового дефіциту. За вказаних обставин, в уповноваженої особи, що діє в порядку самопредставництва від імені Харківської міської ради, була відсутня можливість для підготовки та подання в передбачений ухвалою про відкриття провадження строк відзиву на позов. Тільки на теперішній час Харківською міською радою відпрацьовані зазначені в позовній заяві доводи, що дає можливість сформувати чітку правову позицію. Враховуючи викладене, Харківська міська рада просить суд визнати поважними причини пропуску для подання відзиву на позовну заяву та продовжити пропущений строк.

29.01.2025 року від уповноваженого представника позивача адвоката Дробчак Л.В. надійшло заперечення на клопотання про поновлення строку на подання відзиву (вх. № 2285), в якому представник позивача просить суд відмовити в поновленні строку на подання відзиву та відзив ХМР залишити без розгляду. В обґрунтування заперечень, стороною позивача зазначено про порушення Харківською міською радою вимог ст.ст. 12, 81 ЦПК України щодо обов`язку кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог, ненадання жодного доказу, що підтверджують наведені у клопотанні твердження про поважність пропуску строку, як і не зазначення жодної іншої (не суто суб`єктивної) причини пропуску відповідного строку, що виключає наявність підстав для поновлення пропущеного строку на подання відзиву на позовну заяву.

12.02.2025 року від уповноваженого представника позивача адвоката Дробчак Л.В. надійшло клопотання (вх. №3511) про виклик свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , в обґрунтування якого представник посилалася на те, що вказані свідки можуть підтвердити обставини, вказані позивачем у позовній заяві.

12.02.2025 року від уповноваженого представника позивача адвоката Дробчак Л.В. надійшли заперечення на клопотання про витребування доказів (вх. № 3509), в якому щодо вимоги про витребування з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківській області Управління державної реєстрації Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції інформації (витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян) щодо зареєстрованого шлюбу ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та наявності у неї дітей вказано, що предметом судового розгляду у справі № 645/7492/24 є встановлення факту постійного проживання ОСОБА_1 разом зі спадкодавцем ОСОБА_2 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 , на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 . Враховуючи предмет спору у справі № 645/7492/24, витребування інформації про наявність зареєстрованого шлюбу ОСОБА_2 та інших дітей не має жодного значення для правильного вирішення спору та враховуючи навантаження на відділи державної реєстрації актів цивільного стану має на меті затягування судового розгляду. Також, зазначено, що всі можливі спадкоємці після смерті ОСОБА_2 вже повинні були реалізувати своє право на прийняття спадщини, або шляхом подання заяви про прийняття спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину або шляхом утримання від вчинення будь-яких дій, спрямованих на прийняття спадщини, що також є волевиявленням щодо можливості реалізації своїх прав. Щодо витребування копії спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_2 , відомостей щодо звернень із заявами про прийняття спадщини та відомостей щодо наявності посвідченого заповіту ОСОБА_2 . Відомості щодо звернень спадкоємців із заявами про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 та відомостей щодо наявності посвідченого заповіту ОСОБА_2 вже наявна та зберігається у матеріалах спадкової справи № 71161343, заведеної після смерті ОСОБА_2 в силу вимог Порядку вчинення нотаріальних дій, а тому підстави для окремого витребування відповідної інформації - відсутні та є затягуванням процесуального строку розгляду справи. Щодо копії спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_2 , то враховуючи суть спору, що виник між сторонами - підстави для її витребування відсутні. За дійсних обставин справи між сторонами відсутній спір щодо кола спадкоємців, які мають право на спадщину після смерті ОСОБА_2 або складу спадщини. Також, представником позивача вказано, що за результати розгляду справи позивач не набуде автоматичного права власності на спадкове майно, адже у межах справи № 645/7492/24 не заявлено позовні вимоги про визнання права власності на спадкове майно. У випадку задоволення позовної заяви буде встановлено факт спільного проживання позивача разом із спадкодавцем станом на момент смерті, що є підставою для звернення до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. При цьому, питання про видачу вказаного свідоцтва буде вирішувати сам нотаріус на підставі поданої ОСОБА_1 заяви та в ході перевірки поданих документів. Тобто, саме задоволення позовної заяви не гарантує факт набуття позивачем права власності на спадкове майна. Водночас витребування вказаних стороною відповідача доказів є виключно затягування судового розгляду, у зв`язку із чим сторона позивача просить суд відмовити в їх задоволенні.

24.02.2025 року від представника відповідача надійшли додаткові пояснення у справі (вх. № 4384), в яких він просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог з підстав вказаних у поясненнях.

В судовому засіданні представник позивача - адвокат Дробчак Л.В. просила суд відмовити в поновленні строку на подання відзиву та відзив ХМР залишити без розгляду, посилаючись на підстави викладені в письмових запереченнях від 29.01.2025 року, а також просила суд відмовити в задоволення клопотань про витребування доказів, з підстав викладених в письмових запереченнях від 12.02.2025 року. Також представник позивача підтримала подане клопотання про виклик свідків та не заперечувала проти закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду.

В судовому засіданні представник відповідача Громов О.В. просив суд поновити строк на подання відзиву та прийняти поданий відзив, з підстав викладених у відзиві. Також, просив задовольнити подані стороною відповідача клопотання про витребування доказів та відмовити в задоволенні клопотання сторони позивача про виклик свідків через його необґрунтованість. Також, представник відповідача не заперечував проти закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду.

Суд, вислухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Щодо клопотання представника відповідача про поновлення процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву суд зазначає наступне.

Так, ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 16.12.2024 року відкрито провадження по справі та призначено по справі підготовче судове засідання. Також, визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

В зазначений строк стороною відповідача не подано до суду відзив на позовну заяву.

Відзив Харківської міської ради разом з клопотання про поновлення строку на його подання надійшов до суду 23.01.2025 року.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 та 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст. 49 ЦПК України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 120 ЦПК України).

Частиною 7 ст. 178 ЦПК України передбачено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Згідно зі ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

У даному випадку у системному зв`язку з наведеними вище приписами застосуванню підлягають також норми ст. 126 ЦПК України, за якими право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, право на подання відзиву на позовну заяву може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для його подання, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

За приписами ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справи перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Питання щодо поновлення/продовження процесуального строку безпосередньо пов`язана з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).

Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.

При цьому,як зазначив Верховний Суду своїй постанові від 29вересня 2022 року по справі № 500/1912/22, застосовуючи процесуальні норми, потрібно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства є неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Слід зазначити, що вищевказана справа розглядається в період дії воєнного стану.

Верховний суд у вказаній постанові, окрім іншого зазначив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку зі збройною агресією російської федерації, суворе застосування судами процесуальних строків щодо звернення до суду з позовними заявами, апеляційними й касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого ст. ст. 55, 124, 129 Конституції України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 6 рекомендацій Ради суддів України «Щодо роботи в умовах воєнного стану», зазначено про виважений підхід до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків, та по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Верховний Суд у своєму повідомленні щодо особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан зазначив також, що «запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків». 04.03.2022 видано наказ Голови Верховного Суду, згідно з яким встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Згідно з даним наказом Верховний суд акцентував судам, що варто ураховувати, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків. Окрім того Судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення процесуальних строків та, по можливості, продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Із даних рекомендацій слідує, що введення воєнного стану фактично визнається поважною причиною пропуску строку.

Враховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, ЄСПЛ у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

При цьому суд зважає на важливість подання кожною стороною процесу письмових заяв та доказів по суті справи, оскільки саме на підставі таких заяв та поданих доказів буде розглядатися справа по суті.

Виходячи з наведеного, враховуючи пояснення представника відповідача в обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку для подання відзиву, зважаючи на строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого судом для подання відповідачем відзиву, та який не є надмірним, а також враховуючи ту обставину, що відзив поданий відповідачем до початку проведення підготовчого засідання, суд вважає поважними причини пропуску відповідачем процесуального строку для подання відзиву та з метою дотримання завдань та основних завдань цивільного судочинства, зокрема змагальності та диспозитивної, а отже вважає можливим продовжити відповідачу процесуальний строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

В матеріалах справи міститься клопотання сторони відповідача про витребування доказів, в якому представник позивача просить суд витребувати у приватного нотаріуса копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_2 , а також інформацію щодо звернень із заявами про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 та наявності посвідченого заповіту ОСОБА_2 .

Також, в матеріалах справи міститься клопотання сторони відповідача про витребування з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківській області Управління державної реєстрації Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції інформації (витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян) щодо зареєстрованого шлюбу ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та наявності у неї дітей.

Сторона позивача самостійно позбавлена можливості отримати вказані в клопотанні докази.

Частинами 1, 2 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Суд, розглянувши вищевказані клопотання, вважає, що вказана в них інформація має значення для повного та всебічного розгляду справи, у зв`язку з чим вважає можливим задовольнити клопотання сторони відповідача та витребувати вищевказані докази.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Частиною 3 ст. 91 ЦПК України передбачено, що заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Згідно з ч. 4 ст. 91 ЦПК України в ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне клопотання сторони позивача про виклик та допит свідків задовольнити, оскільки зазначені особи можуть повідомити про відомі їм обставини, які мають значення для справи.

Будь-яких інших заяв та клопотань в підготовчому судовому засіданні не надходило.

В ході підготовчого судового засідання судом виконано вимоги ч. 2 ст. 197 ЦПК України, в тому числі:

- вирішено питання про склад осіб, які братимуть участь у справі;

- визначено дату, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті;

- вирішено питання щодо порядку з`ясування обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, та на які відповідач посилається, як на підставу своїх заперечень, та порядку дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті.

Відповідно п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України суд вважає за можливе закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст. 197, 198, 200, 247 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника відповідача Харківської міської ради про поновлення строку для подання відзиву - задовольнити.

Поновити Харківській міській раді процесуальний строк для подання відзиву по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Клопотання представника відповідача про витребування доказів - задовольнити.

Витребувати з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківській області Управління державної реєстрації Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (61022, м. Харків, вул. Римарська, 28, електронна адреса: ) інформацію (витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян) щодо зареєстрованого шлюбу ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та наявності у неї дітей.

Витребувати у Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Трубнікова Сергія Олександровича (проспект Науки, 12, м. Харків, 61058, тел. НОМЕР_1 , e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_5 ):

- копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 місце мешкання якої зареєстровано: АДРЕСА_2 ;

- відомості щодо звернень із заявами про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце мешкання якої зареєстровано: АДРЕСА_2 ;

- відомості щодо наявності посвідченого заповіту ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 місце мешкання якої зареєстровано: АДРЕСА_2 .

Клопотання сторони позивача про виклик і допит свідків задовольнити.

Викликати в судове засідання свідків:

- ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса місця проживання: АДРЕСА_3 ; номер засобу зв`язку: НОМЕР_2 );

- ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 );

- ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_4 );

- ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_8 , адреса місця проживання: АДРЕСА_5 ; номер засобу зв`язку: НОМЕР_3 );

- ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_9 , адреса місця проживання: АДРЕСА_6 ; номер засобу зв`язку: НОМЕР_4 ).

Попередити свідків про кримінальну відповідальність за ст.384 КК України за завідомо неправдиві показання та ст. 385 КК України за відмову від давання показань на вимогу суду, одночасно роз`яснивши, що згідно ст.63 Конституції України особа не несе відповідальності за відмову давати показання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначене законом.

Про місце, дату і час судового засідання повідомити учасників справи.

Закрити підготовче провадження по даній справі.

Цивільну справу №645/7492/24 за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини призначити до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 14:00 год 06 березня 2025 року в залі судових засідань Фрунзенського районного суду м. Харкова.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Федорова