У Х В А Л А

26 лютого 2025року м. Київ

Справа № 756/8449/24

Провадження: № 22-ц/824/4826/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т. О., суддів Нежури В. А., Соколової В. В.,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ІНФОРМАЦІЯ_3

на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 28 жовтня 2024 року, ухвалене під головуванням судді Тихої О. О.

у справі за заявою ОСОБА_2 про встановлення факту батьківства, заінтересовані особи: Оболонський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ІНФОРМАЦІЯ_3,

у с т а н о в и в:

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 28 жовтня 2024 року заяву ОСОБА_2 задоволено.

Встановлено факт того, що ОСОБА_2 є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Повний текст рішення складено 31.10.2024 року.

Не погодившись із таким судовим рішенням, ОСОБА_1 в інтересах ІНФОРМАЦІЯ_3 26 листопада 2024 року подала апеляційну скаргу через систему «Електронний суд» безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 грудня 2024 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 в інтересах ІНФОРМАЦІЯ_3 про відстрочення сплати судового збору відмовлено. Апеляційна скарга залишено без руху з наданням строку для сплати судового збору у розмірі 726, 72 грн за звернення до суду з апеляційною скаргою.

Згідно матеріалів справи, копія ухвали Київського апеляційного суду від 19 грудня 2024 року про залишення апеляційної скарги без руху направлялася на поштову адресу скаржника, що була зазначена в апеляційній скарзі, а саме: пр. Повітрофлотський, 6, м. Київ, 03049.

Окрім того, з метою недопущення порушення процесуальних прав учасників справи, 19 грудня 2024 року копію ухвали Київського апеляційного суду від 19 грудня 2024 року про залишення апеляційної скарги без руху було направлено на електронні адреси ІНФОРМАЦІЯ_3 та його представника ОСОБА_1, зазначені в апеляційній скарзі та до електронного кабінету в системі «Електронний суд».

Відповідно до звіту про доставку вихідної кореспонденції ухвалу Київського апеляційного суду від 19 грудня 2024 року ІНФОРМАЦІЯ_3 отримало 20 грудня 2024 року.

19 лютого 2025 року повторно надіслано копію ухвали Київського апеляційного суду від 19 грудня 2024 року про залишення апеляційної скарги без руху на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_3 та до електронного кабінету в системі «Електронний суд».

Згідно з частиною шостою статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

За змістом підпункту 15.16 пункту 15 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України створення та забезпечення функціонування ЄСІТСздійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС. Про початок функціонування ЄСІТСу складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.

З урахуванням положень статті 253 Цивільного кодексу України, які передбачають, що перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок, то підсистеми «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно розпочали функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Таким чином, на час постановлення апеляційним судом ухвали про залишення апеляційної скарги без руху названі підсистеми (модулі) ЄСІТС вже функціонували.

Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку.

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в ЄСІТС.

Згідно з пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Тобто,чинним процесуальним законодавством передбачено два способи належного надсилання судом процесуальних документів - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», а у випадку, якщо учасник справи не має зареєстрованого Електронного кабінету, - документи надсилаються засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану таким учасником під час подання документів до суду.

У постанові Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі №465/6147/18 суд виходив із того, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Станом на 26 лютого 2025 року ні ІНФОРМАЦІЯ_3, ні представник ОСОБА_1 недоліки, визначені ухвалою Київського апеляційного суду від 19 грудня 2024 року, не усунули.

Відповідно до ч. 2ст. 357 ЦПК Українидо апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановленихстаттею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Положеннями ч. 3ст. 185 ЦПК Українипередбачено, що, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За весь час перебування справи в суді апеляційної інстанції ні ІНФОРМАЦІЯ_3, ні представник ОСОБА_1 не цікавились рухом справи, не знайомились із матеріалами справи та в порушення вимог чинного законодавства ними не були виконані вимоги ухвали суду апеляційної інстанції про залишення апеляційної скарги без руху.

За таких обставин, апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ІНФОРМАЦІЯ_3 слід визнати неподаною та повернути скаржнику.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ІНФОРМАЦІЯ_3 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 28 жовтня 2024 року вважати неподаною таповернути скаржнику.

Роз`яснити, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із нею до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Т. О. Невідома

Судді: В. А. Нежура

В. В. Соколова