Справа № 308/8280/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді Фазикош О.В., за участю секретаря Цмур В.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Ужгород, скаргу АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРСИББАНК», представник скаржника: ТОВ «Юридичне об`єднання «Дельта М», від імені якого діє адвокат Ярослава Гладиш, на дії Державного виконавця Відділу державної виконаної служби у місті Ужгород Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Романа Владислава Яношевича в порядку ст. 447 ЦПК України та п. 1 ст. 74 ЗУ «Про виконавче провадження», особа, дії якої оскаржуються: Державний виконавець Відділу державної виконавчої служби у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Роман Владислав Яношевич, боржник: ОСОБА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «УКРСИББАНК», представник скаржника: ТОВ «Юридичне об`єднання «Дельта М», від імені якого діє адвокат Ярослава Гладиш, звернулося до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із скаргою на дії Державного виконавця Відділу державної виконаної служби у місті Ужгород Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Романа Владислава Яношевича в норядку ст. 447 ЦПК України та п. 1 ст. 74 ЗУ «Про виконавче провадження», особа, дії якої оскаржуються: Державний виконавець Відділу державної виконавчої служби у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Роман Владислав Яношевич, боржник: ОСОБА_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.05.2024 головуючою суддею у вказаній справі визначено Лемак О.В.

Згідно розпорядження Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області № 303 від 21.11.2024 щодо призначення повторного розподілу справи, матеріали справи підлягали повторному автоматизованому перерозподілу у зв`язку із тим, що суддя Лемак Олеся Володимирівна відрахована зі штату суду у зв`язку з поданням заяви про відставку згідно наказу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04.10.2024 р. № 37/02-06.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.11.2024, визначено головуючого суддю (суддю-доповідач): Олексій Васильович Фазикош.

Ухвалою судді від 25 листопада 2024 року справу № 308/8280/24 прийнято до провадження та призначено судове засідання.

У судове засідання представник скаржника не з`явився повторно, представником заявника подано заяву про розгляд справи без його участі.

Інші сторонни по справі у судове засідання не з`явилися, про дату та час проведення судового засідання повідомлялися належним чином, заяв та клопотань від сторін по справі не надходило. Відзиву відповідачем не подано. Пояснення представником третьої стороною не подано.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно п. 3 Постанови Пленуму ВСУ "Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження", скарги, заяви, подання мають відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, передбаченим положеннями ЦПК ( 1501-06, 1502-06, 1503-06 ) і ГПК ( 1798-12 ), та містити відомості, перелічені в пунктах 3 5 ч. 3 ст. 85 Закону N 606-XIV ( 606-14 ).

Скарга має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, передбаченим положеннями ЦПК, та містити відомості, перелічені п. 4 ст. 74 Закону «Про виконавче провадження», зокрема зміст оскаржуваних рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця або іншої посадової особи державної виконавчої служби та норму закону, яку порушено, а також обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Згідно ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч. ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч.ч.1,5 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Судом 30.01.2025 скеровано листа керівнику апарату Ужгородського міськрайонного суду де зазначено, що для повного, всебічного та об`єктивного розгляду вказаної цивільної справи, слід в найкоротший час передати суду з архіву Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області цивільну справу № 308/6018/ 14-ц, за позовом АТ «УКРСИББАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Вказану справу передано суду.

При дослідженні матеріалів справи що розглядається, а саме матеріалів скарги вбачається, що заявником разом із скаргою до суду подано копію відповіді (№21894 від 27.01.2020) на запит до Ужгородського MB ДВС Південно-Західного управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) від 27.01.2020 року згідно якої 29.12.2015 року винесено постанову про повернення ВД стягувачеві по п.9 ч.1 ст. 47 ЗУ «Про виконавче провадження», у зв`язку із наступним: «Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» від 03.06.2014 року № 1304-УІІ встановлено мораторій на звернення стягнення на нерухоме житлове майно боржника, яке вважається предметом застави згідно із ст. 4 Закону України «Про заставу» та предметом іпотеки згідно із ст. 5 Закону України «Про іпотеку» якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установамирезидентами України в іноземній валюті та за умови що, таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового Стор. 2 з 3 майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно, загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв.м. для квартири та 250 кв.м. для житлового будинку. Враховуючи наведене, наявна встановлена законом заборона (мораторій) на звернення стягнення на майно, що виключає можливість виконання рішення суду. Згідно довідок, які надійшли з інших реєструючих установ майно за боржником не зареєстроване, боржник доходи не отримує».

Разом із тим, у матеріалах справи № 308/6018/14-ц наявна копія відповіді (№21894 від 27.01.2020) на запит до Ужгородського MB ДВС Південно-Західного управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) від 27.01.2020 року згідно 29.12.2015 року винесено постанову про повернення ВД стягувачеві по п.2 ч.1 ст. 47 ЗУ «Про виконавче провадження», у зв`язку із наступним: «Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» від 03.06.2014 року № 1304-УІІ встановлено мораторій на звернення стягнення на нерухоме житлове майно боржника, яке вважається предметом застави згідно із ст. 4 Закону України «Про заставу» та предметом іпотеки згідно із ст. 5 Закону України «Про іпотеку» якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установамирезидентами України в іноземній валюті та за умови що, таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового Стор. 2 з 3 майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно, загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв.м. для квартири та 250 кв.м. для житлового будинку. Враховуючи наведене, наявна встановлена законом заборона (мораторій) на звернення стягнення на майно, що виключає можливість виконання рішення суду. Згідно довідок, які надійшли з інших реєструючих установ майно за боржником не зареєстроване, боржник доходи не отримує».

Копію вказаного документа будо додано заявником АТ «УКРСИББАНК» в додатку до заяви про видачу дублікату виконавчого листа.

При цьому, у повідомленні про повернення виконавчого документу стягувачу без прийняття до виконання № 49506 (згідно даних АСВП № 74786681) від 18.04.2024 року державним виконавцем Відділу державної виконавчої служби у місті Ужгород Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Роман Владиславом Яношевичем, зазначено що відповідно до АСВП даний виконавчий документ 29.12.2015 було повернуто стягувачеві на підставі п.2 ч.1 ст. 47 Закону України «Про виконавче провадження».

Вказане свідчить про наявність розбіжностей у вказаних копіях відповідей (№21894 від 27.01.2020) на запит заявника до Ужгородського MB ДВС Південно-Західного управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) від 27.01.2020 року щодо підстав повернення ВД стягувачеві, які надані заявником, що відповідно має важливе значення для з`ясування всіх обставин при розгляді даної скарги.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Відповідно до приписів ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

В силу ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані. На підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. (ч.1,3 ст. 13 ЦПК України).

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (частина перша, друга статті 95 ЦПК України).

Однак, документи, які додані заявником до скарги, належним чином у встановленому законом порядку не засвідчені, а в поданих копіях документів наявні суттєві розбіжності.

З огляду на вказане суд вважає за необхідне залишити скаргу без руху відповідно до ч.11 ст. 187 ЦПК України, та надати час скаржнику для усунення вказаних недоліків шляхом направлення до суду оригіналу вказаної відповіді (№21894 від 27.01.2020) на яку містяться покликання в скарзі, та копії яких наявні в матеріалах справи.

Згідно ч.ч.12,13 ст. 187 ЦПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи наведене вважаю, що здійснювати розгляд справи, неможливо до усунення вказаних недоліків, а тому скаргу слід залишити без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 353, 447, 448 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРСИББАНК», представник скаржника: ТОВ «Юридичне об`єднання «Дельта М», від якого діє адвокат Ярослава Гладиш, на дії Державного виконавця Відділу державної виконаної служби у місті Ужгород Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Романа Владислава Яношевича в порядку ст. 447 ЦПК України та п. 1 ст. 74 ЗУ «Про виконавче провадження», особа, дії якої оскаржуються: Державний виконавець Відділу державної виконавчої служби у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Роман Владислав Яношевич, боржник: ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення недоліків, а саме п`яти днів з дня вручення заявнику копії ухвали.

Роз`яснити, що у випадку невиконання вимог даної ухвали відповідно до ч. 13 ст. 178, п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України скарга буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош