Справа № 703/1030/25
2/703/683/25
УХВАЛА

про відкриття провадження

24 лютого 2025 року м. Сміла

Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Крива Ю.В., одержавши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

встановила:

Позивач ОСОБА_1 звернувся із позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, в якому просить стягнути з відповідача матеріальні збитки, завдані внаслідок ДТП у сумі 64619,34 грн.

Підстави для залишення вказаної позовної заяви без руху, повернення її чи відмови у відкритті провадження у справі наразі відсутні, тому відповідно до ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України вказану позовну заяву слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

В позові ОСОБА_1 просив розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Вирішуючи вказане клопотання суддя приходить до наступного.

Частиною 2 статті 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного) та окремого провадження.

За змістом ч.2 ст.161 ЦПК України особа має право звернутись до суду з вимогами, визначеними у частині першій цієї статті, в наказному або в спрощеному провадженні на свій вибір.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з п.2 ч.6 ст.19 ЦПК України малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Згідно з ч.ч.5,7 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Відповідно до ч.6 ст.279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд звертає увагу, що у заявленому клопотанні позивач вказує, що на вирішення суду ставиться вимога майнового характеру, та приймаючи до уваги значення справи для сторін, обраний спосіб захисту, складність справи, кількість сторін у справі, відсутність підстав та необхідності для призначення будь-яких експертиз та виклику свідків для їх допиту під час судового розгляду, розгляд справи суспільного інтересу не становить, відтак просить проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Суд наголошує, що спрощене провадження як з викликом, так і без виклику сторін, спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження без виклику сторін не є провадженням, в якому розглядаються безспірні вимоги.

Так, за змістом ч.ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Згідно з частинами 1-3 статті 83 ЦПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно з частиною 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

За змістом указаних приписів закону позивач має право реалізувати всі свої процесуальні права та добросовісно виконати свої обов`язки, передбачені законом, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, виклавши свою правову позицію, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору у поданих заявах.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі № 668/13907/13-ц від 18 травня 2018 року).

Суд звертає увагу, що відповідно до положень ст. 274 ЦПК України дана справа не належить до категорій справ, які розглядаються виключно за правилами загального провадження та є справою незначної складності, відтак її слід визнати малозначною.

Як визначено ч.1 ст. 274 ЦПК України малозначні справи розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч.5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд не вбачає необхідності проводити розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.12, 187, 260, 261, 274, 277, 279, 353 ЦПК України, суддя,

постановила:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Відмовити позивачу ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Визнати справу малозначною та її розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, відповідачу разом з копією позовної заяви та доданими до неї документами.

Роз`яснити відповідачу, що він має право протягом п`ятнадцяти календарних днів з дня отримання ухвали, надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, докази про що повинні бути приєднані до відзиву.

Надати позивачу строк, який не може перевищувати п`ять днів з дня отримання відзиву, для подання відповіді на відзив, а саме міркувань та аргументів щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень та мотивів їх визнання або відхилення, яка має бути одночасно направлена відповідачу.

Надати відповідачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив, для подання заперечень, в яких повинні бути викладені пояснення, міркування та аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до частини 7 статті 279 ЦПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву.

Роз`яснити учасникам справи, що згідно з ч. 3 ст. 279 ЦПК України, якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Роз`яснити відповідачу, що він має право протягом п`яти днів з дня отримання ухвали направити до суду заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - сourt.gov.ua/fair/.

Ця ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя: Ю.В. Крива