Справа № 703/734/25
УХВАЛА

24 лютого 2025 року м. Сміла

Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченко І.Я., одержавши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні майном шляхом визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в якому просить усунути перешкоди у користуванні 16/100 частин у праві власності на жилий будинок з надвірними спорудами АДРЕСА_1 , шляхом визнання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 особами, що втратили право користування зазначеним жилим приміщенням.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам, встановленим ст. 177 цього Кодексу.

Однак, позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам, встановленим статтею 175,177 ЦПК України, відтак вона підлягає залишенню без руху.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Як встановлено ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У постанові від 18 вересня 2023 року, справа № 758/5118/21, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду зазначив, що при тлумаченні терміну поняття «вимога» у цьому випадку має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Відтак, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача має обраховуватися окремо.

Згідно з ч.1 ст.4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 фактично заявила дві вимоги немайнового характеру до двох відповідачів. Проте, до позовної заяви приєднала квитанцію про сплату судового збору лише у розмірі 1211,20 грн.

Водночас, з урахуванням позиції Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, висловленої у постанові від 18 вересня 2023 року по справі № 758/5118/21, позивачу належало сплатити судовий збір за вимоги, пред`явлені щодо кожного з відповідачів, тобто у загальному розмірі 2422,40 грн. (1211,20х2).

Також у згаданій постанові Верховним Судом зазначено, що норми ЦПК України, Закону України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові.

Відтак, судом встановлено, що позивачем недоплачено 1211,20 грн. судового збору.

Крім того, відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 не дотримано вказаних норм, оскільки в позовній заяві відсутні вказані відомості, які законодавцем визначені як обов`язкові.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, передбачених ст. 175, 177 ЦПК України та/або несплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Указані в ухвалі недоліки можуть бути усунуті шляхом подання до суду заяви, яка повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін та представника позивача адвоката Терещенка С.І., а також квитанції про доплату 1211,20 грн. судового збору за наступними платіжними реквізитами:

отримувач коштів - ГУК у Черк.обл./тгм.Сміла/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37930566;

банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.);

код банку отримувача (МФО) - 899998 ;

рахунок отримувача - UA0023753;

код класифікації доходів бюджету 22030101.

Керуючись ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні майном шляхом визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту підписання.

Суддя: І.Я. Биченко