ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/848/22
номер провадження 8/695/3/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2025 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Середи Л.В.,

за участю:

секретаря Оніщенко Н.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Золотоноші заяву ОСОБА_1 представника ОСОБА_3 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Золотоніського міськрайонного суду від 20.07.2023 року у цивільній справі № 2/695/293/23 за позовною заявою ОСОБА_3 до ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», третя особа: ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, завданої наслідками дорожньо-транспортної пригоди (страхове відшкодування),

В С Т А Н О В И В:

Представник ОСОБА_3 , ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просив переглянути рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 20.07.2023р. справа №695/848/22 (провадження 2/695/293/23) за позовом ОСОБА_3 до ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», третя особа: ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, завданої наслідками дорожньо-транспортної пригоди (страхове відшкодування).

В обґрунтування заяви заявник вказував, що в наслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка відбулася 23.11.2020р. автомобілю ОСОБА_3 BMW X5, д.н.з. НОМЕР_1 було заподіяно механічних пошкоджень, а заявнику матеріальної шкоди, розмір якої страховик винуватця ДТП НАСК «Оранта» оцінив у розмірі 8239.16 грн., хоча ОСОБА_3 проведено власну оцінку пошкоджень автомобіля та відповідно до звіту №67 вартість матеріального збитку завданого позивачу складає 14940.70 грн., а з урахуванням ПДВ вартість матеріального збитку складає 17047.36 грн.. Таким чином позивач вважає, що сума яка була відшкодована страховиком винуватця ДТП є безпідставною та підлягає доплаті в розмірі 6701.54 грн..

Рішенням суду по справі №695/848/22 (провадження 2/695/293/23) у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 відмовлено повністю, оскільки недоотримання страхового відшкодування не знайшло свого підтвердження.

Однак 21.11.2024р. Золотоніським міськрайонним судом Черкаської області по справі №695/4627/23 було задоволено позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_4 в частині стягнення різниці між фактичним розміром шкоди та страховим відшкодуванням, при цьому суд встановив, що вартість відновлювального ремонту автомобіля BMW X5, реєстраційний номер НОМЕР_1 без урахування фізичного зносу складників, внаслідок ДТП 23.11.2020р. складає 48 810 грн. 53 коп., а із урахуванням коефіцієнту фізичного зносу складників складає 19 895 грн. 56 коп.

Виходячи із вказаного заявник вважає, що рішення суду від 21.11.2024р. по справі №695/4627/23, яке набрало законної сили є істотною обставиною, оскільки надає змоги стверджувати, що ПАТ «НАСК «Оранта» все ж таки не дотрималося вимог чинного законодавства та провело невірне нарахування суми страхового відшкодування, а тому, керуючись 423 ЦПК України заявник звернувся до суду із вказаною заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Золотоніського міськрайонного суду від 20.07.2023 року.

У судовому засіданні представник заявника на задоволенні вказаної заяви наполягав з підстав, які вказані у заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Представник відповідача ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» проти задоволення заяви заперечував повністю, вказуючи, що розгляд справи №695/848/22 здійснювався на підставі доказів, які подавали обидві сторони, додаткових клопотань, в тому числі щодо проведення повторної експертизи позивачем заявлено не було. Рішення у справі №695/4627/23 ґрунтується на інших доказах, а фактично заявник, в супереч ч. 4 ст. 423 ЦПК України просить здійснити переоцінку доказів по справі.

Третя особа ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився із невідомих суду причин, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином у порядку встановленому чинним законодавством.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали заяви та матеріали цивільної справи, оцінивши наявні у справі докази, наведені заявником підстави для скасування рішення суду у зв`язку з нововиявленими обставинами, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Отже, нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Вказані правові норми передбачають, що це мають бути обставини, які є істотними, тобто, такими, що якби вони були відомі раніше, то суд ухвалив би інше рішення; вони є нововиявленими, а не новими обставинами, тобто, існували на час розгляду судом спору; вони входять до предмету доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Підставою перегляду будь-якого судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами є те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї.

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

У свою чергу, істотними обставинами справи вважаються ті, які можуть вплинути на рішення суду, яке набрало законної сили, а це, передусім, ті, що взагалі не були предметом розгляду у даній цивільній справі, у зв`язку з тим, що вони не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи.

Не можуть вважатися нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювались судом у процесі розгляду справи.

Неналежне виконання сторонами своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і неподання суду усіх доказів, збирання нових доказів після розгляду справи судом не є нововиявленими обставинами, а тому й не можуть тягнути за собою перегляд судового рішення з зазначених підстав.

Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Аналогічна позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 29 серпня 2018 року (справа №552/137/15-ц).

Європейський Суд з прав людини у рішенні в справі «Правєдная проти Росії» від 18 листопада 2004 року зазначив, що одним із аспектів принципу верховенства права є принцип правової певності, який, окрім іншого, передбачає, що, якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане перегляду. Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало законної сили, лише задля нового судового розгляду і нового рішення по суті. Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин. Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленнми обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним.

Отже, істотними обставинами справи вважаються ті, які можуть вплинути на рішення суду, яке набрало законної сили, а це, передусім, ті, що взагалі не були предметом розгляду у даній цивільній справі, у зв`язку з тим, що вони не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи.

У даному випадку під час розгляду справи №695/4627/23 позивач ОСОБА_3 обґрунтовував свої позовні вимоги на основі висновку судового експерта за №25 від 13.02.2024р. згідно якого вартість ремонту автомобіля без урахування коефіцієнту фізичного зносу складає 48 810,53 грн., а з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу складає 19 895.56 грн.. Таким чином позивач просить стягнути із ОСОБА_4 різницю між фактичним розміром шкоди та страховим відшкодуванням, який становить 28 914.97 грн., а також витрати на проведення авто-товарознавчого дослідження у розмірі 1100 грн., експертне дослідження у розмірі 4800 грн. та судовий збір 1073.60 грн.

Оскільки вказаний висновок не заперечувався та не спростовувався відповідачем ОСОБА_4 , то був узятий судом до уваги як належний доказ.

Рішення у цій справі (№695/848/22) було ухвалено 20.07.2023р., тобто більше ніж за пів року до виготовлення вказаного висновку експерта, тобто зазначений доказ, який покладений в основу рішення суду по справі №695/4627/23 був створений на замовлення позивача значно пізніше, а не існував на час ухвалення вказаного рішення суду.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами, є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які були покладені в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними та допустимими доказами.

Таким чином, нововиявленою може бути визнана лише та обставина, яка існувала в об`єктивній дійсності на момент ухвалення рішення.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (справа «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania), заява № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII). Юридична визначеність вимагає поваги до принципу «res judicata» (там же, п. 62), тобто поваги до остаточного рішення суду.

Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (справа «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-IX). Судове рішення не може переглядатись у зв`язку з нововиявленими обставинами, якщо обставини, передбачені ст.423 ЦПК України, відсутні, а є підстави для перегляду рішення в апеляційному чи касаційному порядку або Верховним судом.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. ЄСПЛ зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення ЄСПЛ у справі «Дія 97 проти України» від 21 жовтня 2010 року).

З урахуванням наведеного вище, доводи заявника зводяться до власного тлумачення норм процесуального права, відповідно заява не підлягає задоволенню за безпідставністю, а судове рішення ухвалено з додержанням норм процесуального права та правильним застосуванням норм матеріального права, відповідно підлягає залишенню без змін.

Крім того, в порушення вимог ст. 426 ЦПК України заявником не зазначено конкретні обставини, які заявник вважає нововиявленими, та не обгрунтовано правові підстави звернення з заявою про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами.

Таким чином, зазначенні заявником доводи заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами свідчать про його незгоду з рішенням суду, переоцінку доказів, що не може бути підставою для його перегляду за нововиявленими обставинами.

Відповідно до ч. 2ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Суд приходить до висновку, що заява про перегляд рішення за нововиявленими обставинами задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 423 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 представнику ОСОБА_3 у задоволенні заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Золотоніського міськрайонного суду від 20.07.2023 року у цивільній справі № 2/695/293/23 за позовною заявою ОСОБА_3 до ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», третя особа: ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, завданої наслідками дорожньо-транспортної пригоди (страхове відшкодування).

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд протягом 15 днів з дня виготовлення повного тексту.

Повний текст виготовлено та підписано 25 лютого 2025 року.

Суддя: Середа Л.В.