Провадження № 2/522/197/25
УХВАЛА

26 лютого 2025 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Домусчі Л.В., дослідивши матеріали позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приморська районна адміністрація Одеської міської ради, про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приморська районна адміністрація Одеської міської ради про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно.

У позовній заяві позивачка просить:

- встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_1 , на багатоквартирний будинок АДРЕСА_1 , а саме щодо квартири АДРЕСА_2 ; квартири АДРЕСА_3 ; квартири АДРЕСА_4 ; квартири АДРЕСА_5 ; квартири АДРЕСА_6 ; квартири АДРЕСА_7 ; квартири АДРЕСА_8 ; квартири АДРЕСА_9 ; квартири АДРЕСА_10 ; квартири АДРЕСА_11 ; квартири АДРЕСА_12 ; квартири АДРЕСА_13 .;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно, на багатоквартирний будинок АДРЕСА_1 , а саме щодо квартири АДРЕСА_2 ; квартири АДРЕСА_3 ; квартири АДРЕСА_4 ; квартири АДРЕСА_5 ; квартири АДРЕСА_6 ; квартири АДРЕСА_7 ; квартири АДРЕСА_8 ; квартири АДРЕСА_9 ; квартири АДРЕСА_10 ; квартири АДРЕСА_11 ; квартири АДРЕСА_12 ; квартири АДРЕСА_13 .

22.11.2024 року за результатами автоматизованого розподілу справ між суддями, справа передана на розгляд судді Приморського районного суду міста Одеси Абухін Р.Д. та 28.11.2024 року передана головуючому.

Ухвалою суду від 28.11.2024 року задоволено заяву про самовідвід судді Абухіна Р.Д.

На виконання ухвали судді Абухіна Р.Д. від 28.11.2024 року про задоволення заяви про самовідвід судді по даній цивільній справі та з метою дотримання розумних строків розгляду справи, згідно розпорядження керівника апарату Приморського районного суду м. Одеси Німас І.Я. № 828/24 від 29.11.2024 року, було здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи.

29.11.2024 року згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа розподілена на суддю Домусчі Л.В.

Матеріали справи суддя отримала 02.12.2024 року.

Ухвалою суду від 05.12.2024 року позовну заяву залишено без руху та надано десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, а саме:

- визначити ціну позову та надати докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна на момент пред`явлення позову;

- надати позовну заяву, оформлену з дотриманням вимог п.п. 2 та 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, та її копії для сторін із зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету в учасників справи та ціни позову.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 14.01.2025 року отримала копію ухвали суду від 05.12.2024 року.

До суду 22.01.2025 року від ОСОБА_1 надійшла заява про надання додаткового строку для усунення недоліків, в обґрунтування якої зазначено, що з метою виконання вимог ухвали суду від 05.12.2024 року вбачається необхідність отримання інформації щодо балансової вартості спірних квартир.

Зазначену заяву суддя отримала 23.01.2025 року.

Ухвалою суду від 23.01.2025 року заяву ОСОБА_1 про надання додаткового строку для усунення недоліків задоволено та продовжено строк до 29.01.2025 року.

До суду 28.01.2025 року від ОСОБА_1 надійшла заява про надання додаткового строку для усунення недоліків до 14.02.2025 року в обґрунтування якої зазначено, що з метою виконання вимог ухвали суду від 05.12.2024 року вбачається необхідність отримання інформації щодо балансової вартості спірних квартир, яка буде отримана 04.02.2025 року.

Ухвалою суду від 30.01.2025 року заяву ОСОБА_1 про надання додаткового строку для усунення недоліків задоволено та продовжено строк до 09.02.2025 року.

З 11.02.2025 року по 21.02.2025 року суддя Домусчі Л.В. перебувала у відпустці.

До суду 25.02.2025 року від ОСОБА_1 знову надійшло клопотання про усунення недоліків позову, якою надані копії Довідок про оціночну вартість квартир №№: 4-5, 7, 9, АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 та визначено ціну позову у розмірі 27 453 454,90 грн. Також зазначено, що довідки про оціночну вартість квартир №№: 13, АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 ще не видані та будуть надані суду при їх отриманні.

Таким чином позивачкою зазначена ціна позову без врахування ціни майна за визнання права власності на квартири АДРЕСА_21 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 по АДРЕСА_1 .

Право на доступ до суду - це право людини, що передбачає можливість безперешкодного звернення до суду за захистом своїх прав. Воно випливає з п. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Цивільні процесуальні строки- це встановлені Цивільним процесуальним кодексом України (далі - ЦПК України) проміжки часу для вчинення процесуальних дій судом і учасниками процесу в цивільному судочинстві.

Строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення (ст. 251 ЦК України). Терміном є певний момент у часі, з настанням якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк та термін можуть бути визначені актами цивільного законодавства, правочином або рішенням суду.

Згідно зі ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

До них слід віднести такі строки, як залишення заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви - ст. 185 ЦПК України.

Відповідно до чинного законодавства учасники процесуальних правовідносин мають право подавати відповідні клопотання таким чином, щоб вони відповідали вимогам ЦПК України.

Такі законодавчі вимоги встановлено, щоб не допустити зловживань зі сторони учасників процесуальних правовідносин їх процесуальними правами.

З матеріалів справи вбачається, що позивачка ОСОБА_1 22.11.2024 року звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа Приморська районна адміністрація Одеської міської ради, про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно. При цьому позивачка, як особа з інвалідністю 2-ї групи, звільнена від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Пред`являючи до суду позов, позивач зобов`язаний оформити його відповідно до встановлених нормою ст. 185 ЦПК України формою і змісту та усунути недоліки, зазначені судом в ухвалі суду. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Тобто строк, що не перевищує 10 днів, це строк який встановлений законом.

З матеріалів справи вбачається, що позов було подано 22.11.2024 року, судом декілька разів з метою усунення недоліків позовної заяви позивачці надавався додатковий строк, останній був продовжений до 09.02.2025 року.

При цьому суд звертає увагу, що вимоги про оформлення позовної заяви чітко викладені в статтях 175-177 ЦПК України, та є зрозумілими та передбачуваними.

Станом на 26.02.2025 року недоліки позову усунені не у повній мірі.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно до п.п. 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в п. 1 ст. 6 Конвенції.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язки добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц (провадження № 61-8953св20), від 21 грудня 2020 року у справі № 484/146/16-ц (провадження № 61-3299св20)).

Додатково суд враховує, що прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Відтак суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Відповідно до ч. 3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною 7 ст. 185 ЦПК України встановлено, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню з позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для його повернення.

Враховуючи викладене суд, у зв`язку з не повним усуненням недоліків, зазначених в ухвалі суду від 05.12.2024 року, вбачає, що позов підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 43, 44, 185, 260 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приморська районна адміністрація Одеської міської ради, про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя Л.В. Домусчі