ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

27 лютого 2025 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевська Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Фастівського відділу реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії щодо анулювання актового запису про смерть,-

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2025 року до Фастівського міськрайонного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 До Фастівського відділу реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії щодо анулювання актового запису про смерть.

Як вбачається із системи документообігу суду у листопаді 2024 ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду від 03.12.2024 було повернуто заявнику позовну заяву ОСОБА_1 до Фастівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області, заінтересована особа - Білоцерківське районне відділення КЗОР «Київське обласне бюро судово-медичної експертизи» про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

у зв`язку з не усуненням недоліків визначених ухвалою від 20.11.2024.

Перевіривши матеріали даної позовної заяви, вважаю, що у відкритті провадження у справі необхідно відмовити, виходячи з наступного.

Згідно ст.186 ЦПК України до відкриття провадження у справі суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 186 ЦПК, чи підсудна справа даному суду, чи немає інших підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в цивільній справі, встановлених цим Кодексом.

Підставою для звернення з даним позовом позивач зазначає, що вона є матір`ю ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Привітне Запорізького району Запорізької області. У 2019 році син - ОСОБА_2 виїхав для постійного проживання до міста Ірпінь Бучанського району Київської області. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 загинув, приймаючи активну безпосередню участь у захисті міста Ірпінь від російських військ.

13.04.2022 його тіло з вогнепальними проникаючими сліпими пораненнями грудної клітини було виявлено в м. Ірпінь Бучанського району Київської області та доправлено до Білоцерківського КБ СМЕ у м.Біла Церква Київської області (де зареєстровано як труп № 436). У цей же період часу до цієї є установи було доставлено труп ОСОБА_3 , уродженця села Триліси Фастівського району Київської області з вогнепальним пораненнями в області голови (зареєстровано як труп № 443).

30.04.2022, прибувши до Білоцерківського районного відділення КЗОР «Київське обласне бюро судово-медичної експертизи», за тілом сина для здійснення його поховання, стало відомо, що 29.04.2022 тіло сина (труп №436) видано батькам ОСОБА_3 (замість трупу №443) та поховано під цим ім`ям.

При цьому батькам ОСОБА_3 видано «Лікарське свідоцтво про смерть №436 від 25.04. 2022, згідно з яким його смерть настала унаслідок вогнепальних проникаючих сліпих поранень грудної клітини (у той час як такі поранення були наявні на тілі сина позивача, а труп ОСОБА_3 мав вогнепальні поранення в області голови).

Зазначене «Лікарське свідоцтво про смерть №436» від 25.04. 2022 стало підставою для отримання батьками ОСОБА_3 «Свідоцтва про смерть» серії НОМЕР_1 у Фастівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Киів) 03.05.2022.

За наслідками експертних досліджень встановлено, що дійсно син позивача - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 (труп №436) похований у селі Триліси Фастівського району Київської області під прізвищем ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 . А тіло ОСОБА_3 поховане як тіло невідомої особи на кладовищі м.Ірпінь Бучанського району Київської області (труп №443).

Згідно з висновком експертизи КНДЕКЦ від 07.04.2024 за № СЕ-19/111-23/14780- БД ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 може бути біологічною матір`ю особи чоловічої генетичної статі (труп №436). Ймовірність даної події складає 99,99944027 %.

Відповідно до постанови слідчого про встановлення особи трупа №436 від 08.05.2024 труп невстановленої особи чоловічої статі №436 визнано ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Таким чином, для приведення у відповідність документів за фактом смерті мого сина - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5 (труп №436) та отримання лікарського свідоцтва про його смерть за №436 є необхідним скасування актового запису про смерть ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_6 серії НОМЕР_1 видане Фастівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Киів) 03 травня 2022 року на підставі лікарського свідоцтва про смерть за тим же номером - 436.

На звернення позивача до Фастівського відділу ДРАЦС отримано відповідь від 20.06.2024 про відмову у скасуванні актового запису про смерть та роз`яснено право на звернення до суду.

Як вбачається зі змісту заяви, позивач, обґрунтовуючи позов, зазначає про необхідність скасування актового запису про смерть ОСОБА_3 , 1977 року народження, який складено 03.05.2022 Фастівським відділом реєстрації актів цивільного стану на підставі лікарського свідоцтва про смерть № 436 виданого25.04.2022 Білоцерківським районним відділенням КЗОР «Київське обласне бюро судово-медичної експертизи».

Вважаючи неправомірною бездіяльність відповідача щодо не скасування актового запису № 436 від 25.04.2022 про смерть, позивач звернувся до суду із цим позовом у порядку цивільного судочинства.

Правові та організаційні засади державної реєстрації актів цивільного стану та відносини, пов`язані з проведенням державної реєстрації актів цивільного стану, внесенням до актових записів цивільного стану змін, їх поновленням і анулюванням, регулює Закон України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» №2398-VI від 01.07.2010 (далі - Закон №2398-VI в редакції на час спірних відносин).

Згідно зі статтею 2 Закону №2398-VI актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків.

Державній реєстрації відповідно до цього Закону підлягають народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть.

Державна реєстрація актів цивільного стану у встановлених законом випадках є обов`язковою.

Відомості про народження фізичної особи та її походження, усиновлення, позбавлення та поновлення батьківських прав, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть підлягають обов`язковому внесенню до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та Єдиного державного демографічного реєстру в обсязі, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус».

Актовий запис цивільного стану є безспірним доказом фактів, реєстрація яких посвідчується, до спростування його в судовому порядку.

Для державної реєстрації актів цивільного стану подається паспорт громадянина України або паспортний документ іноземця заявника та документи, які підтверджують факти, що підлягають державній реєстрації.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 17 Закону №2398-VI державна реєстрація смерті проводиться органом державної реєстрації актів цивільного стану на підставі рішення суду про встановлення факту смерті особи в певний час або про оголошення її померлою.

За змістом частини третьої та четвертої статті 17 Закону №2398-VI державна реєстрація смерті за заявою, поданою у строки, визначені частиною другою цієї статті, та до закінчення одного року з дня настання смерті, проводиться за останнім місцем проживання померлого, за місцем настання смерті чи виявлення трупа або за місцем поховання. Державна реєстрація смерті проводиться за місцем проживання заявника у разі: 1) якщо заява надійшла після закінчення одного року з дня настання смерті; 2) встановлення у судовому порядку факту смерті; 3) звернення для реєстрації смерті особи, оголошеної судом померлою.

Державна реєстрація смерті проводиться за заявою родичів померлого, представників органу опіки та піклування, працівників житлово-експлуатаційних організацій, адміністрації закладу охорони здоров`я, де настала смерть, та інших осіб (частина шоста статті 17 Закону №2398-VI).

У відповідності до статті 24 Закону № 2398-VI актовий запис цивільного стану анулюється на підставі: 1) рішення суду; 2) висновку відповідного органу державної реєстрації актів цивільного стану у випадках, передбачених законом.

В межах спірних правовідносин позивачем заявлені позовні вимоги щодо не скасування відповідачем актового запису про смерть, з чим позивач пов`язує його протиправну бездіяльність.

Суд зазначає, що відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, яка міститься у постановах від 14.11.2018 у справі №425/2737/17 та від 23.01.2019 у справі №807/45/17, у справах про оскарження відмови внести за заявою особи зміни до актового запису цивільного стану, суд за правилами адміністративного судочинства вивчає наявність чи відсутність достатніх підстав для прийняття відповідного рішення, зокрема, перевіряє чи відповідні рішення прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також, чи прийняті вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення. Завдання адміністративного суду у таких справах полягає, насамперед, у перевірці додержання процедури розгляду та прийняття органом реєстрації актів цивільного стану відповідного рішення. Адміністративний суд, розглядаючи такі справи, не вправі вийти за межі їх публічно-правових аспектів і встановлювати юридичні факти, що мають значення для внесення змін до актових записів цивільного стану.

Як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.03.2021 у справі N 367/4695/20 (провадження N 14-12цс21): "критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, у якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа. Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можна розглядати будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін зазвичай є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні враховувати суб`єктний склад такого спору, суть права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлені вимоги, характер спірних правовідносин, зміст та юридичну природу обставин у справі.

При цьому, визначення правильної юрисдикційності того чи іншого спору має важливе значення. Адже Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово звертав увагу на те, що кожен має право на суд, встановлений законом, тобто відповідний орган повинен мати повноваження вирішувати питання, що належать до його компетенції, на основі принципу верховенства права (рішення ЄСПЛ від 29 квітня 1988 року у справі "Белілос проти Швейцарії"); юрисдикцію суду має визначати закон (доповідь Європейської комісії від 12 жовтня 1978 року у справі "Занд проти Австрії").

Отже, встановивши, що відповідач, у спірних правовідносинах діяв як суб`єкт владних повноважень, спір не має ознак приватноправового, а предметом позову є оскарження бездіяльності відповідача як суб`єкта владних повноважень, який здійснював владні управлінські функції та фактично відмовив позивачу у анулювання актового запису про смерть, суд, дійшов висновку про відмову у відкритті провадження у цивільній справі на підставі пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України, оскільки між сторонами виник публічно-правовий спір, пов`язаний зі здійсненням суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.186ЦПК України суд відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Згідно ч.2 ст.186 ЦПК України про відмову у відкритті провадження у справі постановляється ухвала.

Керуючись ст.186 ЦПК України, правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, яка міститься у постановах від 14.11.2018 у справі №425/2737/17 та від 23.01.2019 у справі №807/45/17, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження у справі за ОСОБА_1 до Фастівського відділу реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії щодо анулювання актового запису про смерть - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Л.М.Ковалевська