Справа №464/8862/24
пр № 2/464/345/25
У Х В А Л А

21 лютого 2025 року Сихівський районний суд м.Львова в складі:

головуючого-судді Теслюка Д.Ю.,

з участю секретаря судового засідання Керницької І.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м.Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Сихівська районна адміністрація Львівської міської ради як орган опіки та піклування про встановлення факту самостійного утримання та виховання дитини,

установив:

позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Підгайна Н.Й., 24.12.2024 звернувся в суд із позовом, в якому просить встановити факт самостійного утримання та виховання позивачем дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 06.01.2025 позов прийнято до розгляду, відкрито провадження за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого засідання.

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Підгайна Н.Й. у підготовче засідання, яке призначалось на 31.01.2025 та 21.02.2025 не з`явились.

Від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Підгайної Н.Й. 21.02.2025 надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання, призначеного на 21.02.2025, з метою надання додаткових доказів.

Інші учасники справи у підготовче засідання не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи.

Оглянувши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Основними засадами цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно зі статтею 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Згідно з частинами третьою, п`ятою статті 128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, яких викликають, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять дні до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно із ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема і про залишення позовної заяви без розгляду.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності,і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом третім частини першої статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, відповідно до вимог процесуального закону, суд може залишити позовну заяву без розгляду лише при наявності одночасно двох умов: належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи та не подання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Системний аналіз вищевказаних норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказував на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Встановлено, що у підготовче засідання, яке призначалось на 31.01.2025, позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Підгайна Н.Й., будучи повідомленими про дату, час та місце проведення такого, не з`явились, не повідомивши про причини неявки та не звернулись в суд із заявою про проведення підготовчого засідання у відсутності сторони позивача.

У підготовче засідання, призначене на 21.02.2025, позивач та його представник повторно не з`явились, однак від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Підгайної Н.Й. 21.02.2025 надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання, з метою надання додаткових доказів.

Таким чином, оскільки позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, двічі поспіль не з`явилися без поважних причин у підготовче засідання, заяв про розгляд справи за їх відсутності на адресу суду не надходило, а також з огляду на те, що суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Окрім цього, суд звертає увагу на те, що подане представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Підгайною Н.Й. клопотання про відкладення підготовчого засідання мотивоване необхідністю подання додаткових доказів.

Разом з тим, ч. ч. 2, 4 ст.83 ЦПК України передбачено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Керуючись ст. 200, п.3 ч. 1 ст. 257, ст. 260 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Сихівська районна адміністрація Львівської міської ради як орган опіки та піклування про встановлення факту самостійного утримання та виховання дитини - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя Дмитро ТЕСЛЮК