У Х В А Л А

26 лютого 2025 року м. Ужгород

Головуючий-суддя Закарпатського апеляційного суду Мацунич М.В., вирішуючи питання про обґрунтованість заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Собослоя Габора Габоровича у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайцонного суду Закарпатської області від 23 січня 2025 року за заявою ОСОБА_1 про визнання виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню

встановив:

04.02.2025 до Закарпатського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшла апеляційна скарга, сформована у системі «Електронний суд» 03.02.2025, на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 23 січня 2025 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСББ «По Кошицькій» про захист прав споживачів та стягнення моральної шкоди.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 лютого 2025 року у справі № 308/11243/21 визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Собослой Г.Г., судді: Кожух О.А., Джуга С.Д.

Закарпатським апеляційним судом витребувано з Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області справу № 308/11243/21.

06 лютого 2025 року до Закарпатського апеляційного суду, ОСОБА_1 подала заяву, сформовану у системі «Електронний суд», про відвід судді Собослоя Г.Г.

10 лютого 2025 року Коблик М.В. повторно подала заяву, сформовану у системі «Електронний суд», про відвід судді Собослоя Г.Г.

Заяви про відвід мотивована тим, що головуючий суддя Собослой Г.Г. за поданою апеляційною скаргою від 03.02.2025 з клопотанням про зупинення виконання постанови Закарпатського апеляційного суду від 11.05.2022, яке підлягає вирішенню невідкладно не вирішив. А тому за зволікання з розглядом клопотання та невжиття заходів по зупиненню виконання постанови Закарпатського апеляційного суду від 11 травня 2022 року за виконавчим листом Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 березня 2023 року у виконавчому провадженні № 73613895, вважає суддя Собослой Г.Г. є упередженим і підлягає відводу.

Посилаючись на п.5 ч.1 ст. 36 та ч.2 ст. 36 ЦПК України та у зв`язку з наведеними обставинами, які викликають сумнів у об`єктивності та неупередженості судді Собослою Г.Г., якому ОСОБА_1 не довіряє, просила суд задовольнити її заяву про відвід судді Собослою Г.Г. та передати справу іншому судді.

Матеріали справи надійшли на адресу Закарпатського апеляційного суду 21 лютого 2025 року.

Ухвалою колегії суддів Закарпатського апеляційного суду від 24 лютого 2025 року заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Собослоя Г.Г. визнано необґрунтованою.

Справу передано на автоматизований розподіл для визначення судді для розгляду заяви про відвід у відповідності до ч.1 ст.ЗЗ ЦПК України.

Перевіривши доводи заяви та матеріали цивільної справи, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Собослоя Г.Г. належить відмовити з таких підстав.

Згідно з ч.8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Обставини, що виключають участь судді в розгляді цивільної справи, передбачені ст. ст. 36, 37 ЦПК України.

Відповідно до п.4, 5 ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу та підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи та є інші обставини, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 ЦПК України (недопустимість повторної участі судді в розгляді справи).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі «Білуха проти України» (заява №33949/02, §49, 50, 52, 53) при тлумаченні норми ст. 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р ( ратифіковано Законом України № 475/97-ВР від 17.07.97), якою передбачено право кожного на справедливий суд, зазначена наступна права позиція, яка є джерелом права відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України.

Наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Забезпечення рівного ставлення до всіх сторін судового засідання має першочергове значення для належного виконання суддею своїх обов`язків.

Як на підставу повторно заявленого відводу головуючому судді Собослою Г.Г., Коблик М.В. посилається на те, що при зверненні з апеляційною скаргою нею також було подано клопотання про зупинення виконання постанови Закарпатського апеляційного суду від 11.05.2022, яке має бути вирішено невідкладно. Зволікання, на думку заявниці, з розглядом клопотання у даній справі, викликає сумніви в неупередженості судді під час розгляду цієї справи.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у рішенні від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта», найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, заява № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, § 46).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Так у рішенні 15 жовтня 2009 року у справі «Мікаллеф проти Мальти» ЄСПЛ вказав, що «будь-який суддя щодо якого наявна достатня підстава (legitimate reason) побоювання відсутності неупередженості повинен усунутись» (Micallef v. Malta, заява № 17056/06, § 98). У рішенні від 15 липня 2005 року у справі ж «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Водночас обставини, на які посилається ОСОБА_1 не являються підставою для відводу головуючого судді Собослоя Г.Г., в розумінні вимог статті 36 ЦПК України, та зводяться виключно з безпідставними припущеннями.

З огляду на вищезазначене, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 40 ЦПК України суддя

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Собослоя Габора Габоровича - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя М.В. Мацунич