Провадження №: 2/755/4864/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" лютого 2025 р. місто Київ

Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «Укргазбанк», про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу, визнання об`єкта нерухомої власності спільним сумісним майном та визнання права власності на частину нерухомого майна внаслідок його поділу між співвласниками, -

в с т а н о в и в:

06 грудня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «Укргазбанк», із вимогами про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу, визнання об`єкта нерухомої власності спільним сумісним майном та визнання права власності на частину нерухомого майна внаслідок його поділу між співвласниками.

11 грудня 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про повернення позивачу позовної заяви.

Постановою Київського апеляційного суду від 16 квітня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник Гуцол Руслан Іванович , - задоволено.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 11 грудня 2023 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

26 квітня 2024 року вказану позовну заяву відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду передано в провадження судді Савлук Т.В.

03 вересня 2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про залишення позовної заяви без руху та визначено позивачу строк для усунення недоліків.

За змістом постановленої ухвали судом наголошено про наступне. «Обираючи спосіб захисту позивачем дослівно викладено вимоги наступним чином: «встановлення факт проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_1 однією сім`єю без шлюбу в період з 01 січня 2013 року по 01 травня 2018 року; визнати однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 об`єктом права спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ; в порядку поділу однокімнатної квартири АДРЕСА_1 між співвласниками, - визнати за ОСОБА_1 право власності на її частину».

Разом з тим, у межах території Дніпровського району міста Києва вулиця Комбінаторна не знаходиться, згідно з адміністративним поділом на райони міста Києва вулиці із назвою «Комбінаторна» не існує. Відсутність достовірної інформації щодо місцезнаходження спірного об`єкту нерухомого майна унеможливлює вирішення питання про підсудність даного спору Дніпровському районному суду міста Києва з урахуванням вимог статті 30 Цивільного процесуального кодексу України.

Виходячи з предмету позову, позивачем одночасно пред`явлено три вимоги, а саме: дві вимога немайнового характеру (про встановлення факту проживання однією сім`єю та про визнання спільною сумісною власністю майна) та одна вимога майнового характеру (про визнання права власності на майно).

При зверненні до суду, представником позивача - адвокатом Гуцол Русланом Ігоровичем надано до суду копії квитанції від 25 листопада 2023 року про сплату судового збору в розмірі 2 463 гривні 35 копійок, що, у свою чергу, не може слугувати належним доказом сплати судового збору та зумовлює вирішення питання про надання позивачу строку для усунення недоліків для надання доказів сплати судового збору додатково.

Водночас станом на звернення із позовом до суду позивачем у позовній заяві не визначено ціну позову - вартість об`єкту нерухомості, а саме квартири АДРЕСА_1 , та не підтверджено належним доказом щодо реальної вартості об`єкта майна, за яким позивач просить визнати майнові права, на дату подання позовної заяви, з урахуванням якої і має бути визначено ціну позову та сплачено судовий збір.

Крім того, в разі неможливості визначити вартість майна, позивачем має бути сплачено максимальний розмір судового збору за подання позову майнового характеру, виходячи зі ставок судового збору, встановлених Законом України «Про судовий збір».

Разом з тим, до позовної заяви долучено копії рішень Голосіївського районного суду міста Києва від 29 жовтня 2021 року у справі № 752/24802/18 (провадження № 2/752/685/21) та від 12 вересня 2023 року у справі № 752/13450/22 (провадження № 2/752/2676/23), які не завірені належним чином, не містять підпису судді, секретаря, гербової печатки суду, відмітки про набрання законної сили.

14 жовтня 2024 року (вх.№ЕП-11674) на адресу суду надійшла заява від адвоката Гуцол Р.І., за змістом заяви представником позивача висловлені свої міркування та бачення щодо наведених в ухвалі суду підстав для залишення позову без руху, та наголошено на тому, що подана до суду заява відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, судовий збір сплачено у повному обсязі, крім того до позову долучено фотокопії документів та судових рішень, що є достатнім для їх дослідження під час розгляду справи по суті.

Вивчивши матеріли позовної заяви на предмет дотримання вимог цивільного процесуального законодавства, суддя приходить до наступних висновків.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. (стаття 4 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого статтею 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимогою процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги. Таким чином, під предметом позову розуміється певно матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Недотримання обов`язкових вимог до форми та змісту заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Як убачається з мотивувальної частини ухвали суду про залишення позову без розгляду, судом наголошено на тому, що предметом спору є об`єкт нерухомого майна - однокімнатна квартира АДРЕСА_1 (відповідно до прохальної частини позовної заяви), в той же час в межах території Дніпровського району міста Києва «вулиця Комбінаторна» не знаходиться, згідно з адміністративним поділом на райони міста Києва вулиці із назвою «Комбінаторна» не існує.

У своїй заяві адресованій суду представник позивача - адвокат Гуцол Р.І. саме і наголошує на тому, що в межах Дніпровського району міста Києва є вулиця «Комбінатна», нова назва цієї вулиці - «Дениса Рачінського», не заперечуючи цей факт представником не подано до суду нову редакцію позовної заяви із зазначенням дійсної адреси місця розташування об`єкту нерухомого майна, що є предметом спору.

Суд звертає увагу представника, що спори стосовно об`єктів нерухомого майна розглядаються за місцезнаходження цього майна (правила виключної підсудності - стаття 30 ЦПК України), недотримання правил територіальної підсудності є підставою для скасування ухвали суду про відкриття провадження у справі (ст.380 ЦПК України)

Також до позову не долучено висновок спеціаліста із визначенням дійсної ринкової вартості об`єкту нерухомого майна на дату звернення з позовом до суду, ціна позову - 138 975,00 гривень, не підтверджена належними доказами щодо оцінку об`єкту нерухомого майна, що відповідно свідчить про відсутність доказів сплати судового збору в повному обсязі за вимогу майнового характеру (визнання права власності на частку в квартирі)

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення позивачу ОСОБА_1 позову, пред`явленого до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «Укргазбанк», про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу, визнання об`єкта нерухомої власності спільним сумісним майном та визнання права власності на частину нерухомого майна внаслідок його поділу між співвласниками, у зв`язку з невиконанням ухвали суду про залишення позову без руху.

Частиною 7 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 185, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «Укргазбанк», про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу, визнання об`єкта нерухомої власності спільним сумісним майном та визнання права власності на частину нерухомого майна внаслідок його поділу між співвласниками, - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

С у д д я: