"28" лютого 2025 р. Справа № 363/1041/25
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

28 лютого 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ), заінтересовані особи: Вишгородська міська рада (адреса місцезнаходження: Київська область, Вишгородський район, м. Вишгород, пл. Шевченка, буд. 1; ) про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла вищезазначена заява.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

Розглянувши матеріали поданої заяви, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України справи за заявами про встановлення факту, що має юридичне значення, підлягають розгляду у порядку окремого провадження за правилами цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Таким чином, вимоги щодо форми та змісту заяви, яка подається у порядку окремого провадження, порядок її подання до суду врегульовуються загальними правилами, встановленими ЦПК України. З урахуванням цього суд вважає за можливе застосовувати положення ст. 175, 177 ЦПК України в аспекті визначення вимог до форми та змісту заяви, яка подається у порядку окремого провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17 (провадження № 61-51сво18) зазначено, що юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) вказано, що «у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів».

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів».

Таким чином, визначальною ознакою справ, які розглядаються у порядку окремого провадження, є відсутність спору про право, зокрема, разом з тим, щоб встановлення факту, що має юридичне значення і зумовлює виникнення, зміну або припинення певних суб`єктивних прав, не пов`язувалося з наступним вирішенням спору про право цивільне.

ОСОБА_1 просить встановити факт того, що вона є родичем (племінницею) померлої рідної тітки ОСОБА_2 . Встановлення даного факту потрібно ОСОБА_1 для оформлення спадкових прав на належне ОСОБА_2 майно. Таким чином, факт, про встановлення якого просить ОСОБА_1 , у подальшому буде використаний у спадковому процесі.

Судом встановлено, що встановлення факту родинних відносин між вказаними особами має юридичне значення, оскільки від його встановлення залежить отримання ОСОБА_1 права на спадкування за законом у порядку ч. 1 ст. 1265 ЦК України. Разом з тим, обставини того, що встановлення цього факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право, підлягають конкретизації.

У поданій заяві відсутні будь-які відомості щодо заведення спадкової справи до майна померлої ОСОБА_2 , як і відсутні відомості про наявність інших спадкоємців, у тому числі тих, які прийняли спадщину. До самої заяви копії спадкової справи або клопотання про її витребування не додано, як і не додано доказів на підтвердження того, що спадкова справа не заводилася.

Вказані обставини перешкоджають підтвердженню тих обставин, що ОСОБА_1 є єдиним потенційним спадкоємцем до майна померлої ОСОБА_2 , а відповідно перешкоджають підтвердженню відсутності спору на спадкове майно.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до п. 4 ППВСУ «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» № 3 від 30.03.2007 року - під час підготовки до розгляду справи про усиновлення малолітньої чи неповнолітньої дитини суддя повинен вирішити питання про участь у цій справі як заінтересованих осіб відповідного органу опіки та піклування.

Коло заінтересованих осіб може бути різним в залежності від обставин справи. До заінтересованих осіб належать особи, які беруть участь у справі та мають у ній юридичну заінтересованість. Коло заінтересованих осіб визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права та обов`язки. Участь у справі цих осіб зумовлюється тим, що із установленням окремих обставин заявник може реалізувати свої права у правовідносинах, у яких беруть участь і заінтересовані особи. Для цих осіб характерним є те, що їхні суб`єктивні права та обов`язки мають юридичний зв`язок із суб`єктивними правами і обов`язками заявників.

Оскільки встановлення вищезазначеного факту родинних відносин обумовлює набуття ОСОБА_1 права на спадкування за законом, то підтвердження наявності чи відсутності інших спадкоємців має також значення і для визначення кола заінтересованих осіб. У разі відсутності інших спадкоємців значення також має склад спадкового майна, оскільки у випадку наявності нерухомого спадкового майна територіальна громада в особі відповідного органу місцевого самоврядування, на території якої розташоване таке нерухоме майно, так само має бути залучена в якості заінтересованої особи.

Разом з тим, матеріали поданої заяви, крім відомостей про інших спадкоємців, не містять також і відомостей про склад спадкового майна, що позбавляє суд можливості визначити належність залучення Вишгородської міської ради в якості заінтересованої особи та відсутність необхідності залучення інших осіб.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до п. 1 Листа ВССУ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року - слід звернути увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Отже, у разі якщо відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину не підтверджена належними доказами, а саме відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, це може бути підставою для відмови у позові.

Матеріали поданої заяви не містять відомостей з приводу того, що ОСОБА_1 позбавлена можливості реалізувати свої спадкові права у позасудовому (нотаріальному) порядку, зокрема, відсутня відмова нотаріуса про видачу свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю доказів на підтвердження родинних відносин.

Крім того, судом встановлено, що на підтвердження неможливості встановлення факту у позасудовому порядку, зокрема, відсутності можливості відновлення документів тощо, ОСОБА_1 надано лист Державного архіву Київської області № 08-08/33 від 14.01.2025 року, в якому повідомляється про неможливість видачі архівної довідки про народження матері заявниці. Вказана довідка безпосередньо підтверджує неможливість видачі довідки про народження особи на підставі книг реєстрації актів цивільного стану, що перебувають в державному архіві.

У той же час, відповідно до п. 3.4 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених Наказом Міністерства юстиції України № 96/5 від 12.01.2011 року - відсутність актового запису цивільного стану підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану за формою, наведеною у додатку 24 до Інструкції з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24 липня 2008 року № 1269/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 25 липня 2008 року за № 691/15382 (зі змінами).

Якщо метричні книги або книги державної реєстрації актів цивільного стану передані на зберігання до державного архіву, відсутність актового запису цивільного стану підтверджує архівна довідка, видана державним архівом в Автономній Республіці Крим, області, містах Києві або Севастополі.

Всупереч вищевикладеному, до заяви не додано жодних документів, зокрема, повного витягу з реєстру актів цивільного стану або відповіді органу реєстрації актів цивільного стану, на підтвердження того, що в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян відсутні будь-які актові записи, що можуть стосуватися родинних відносин, про встановлення яких просить ОСОБА_1 .

Таким чином, з поданої заяви не вбачається, що ОСОБА_1 повністю позбавлена будь-якої позасудової можливості встановлення факту родинних відносин. Повідомлення про неможливість видачі архівної довідки у зв`язку з відсутністю книг реєстрації актів цивільного стану однозначно не свідчить про те, що відомості про актовий запис не були внесені до реєстру актів цивільного стану.

Залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Крім того необхідно врахувати позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відтак, заявнику необхідно усунути зазначені недоліки: надати відомості щодо наявності чи відсутності інших спадкоємців до майна померлої ОСОБА_2 ; у разі підтвердження їх наявності здійснити дії щодо залучення в якості заінтересованих осіб з наданням уточненої редакції позовної заяви та наданням її копії відповідно до кількості учасників справи; надати відомості щодо входження до складу спадщини нерухомого майна та місця його розташування; надати відомості щодо заведення спадкової справи до майна померлої ОСОБА_2 ; у разі підтвердження наявності спадкової справи надати її копії або клопотання про витребування з обґрунтуванням неможливості самостійного отримання, а також копію постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину; надати підтвердження відсутності в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян будь-яких відомостей про актові записи, що мають значення для встановлення факту родинних відносин між заявником та ОСОБА_2 . У разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 190, 293 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Вишгородська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.В. Рукас