Червоноармійський районний суд Житомирської області
Справа № 292/1087/24
Номер провадження 2/292/8/25
У Х В А Л А

24 лютого 2025 року с-ще Пулини

Червоноармійського районного суду Житомирської області

головуюча суддя Гуц О.В.

секретар судового засідання Риданова Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у с-щі Пулини та у режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , командира 3 роти спеціального призначення військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову: Пулинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) про встановлення факту проживання однією сім"єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та встановлення факту батьківства.

У судовому засіданні брали участь представники відповідачів ОСОБА_3 та Дубравського Л.В. - адвокати : Божок Л.В. , Божок Р.О.

У С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , командира 3 роти спеціального призначення військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову: Пулинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ), в якому просить встановити юридичний факт проживання однією сім"єю як чоловіка та жінки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , без реєстрації шлюбу з 2019 року по ІНФОРМАЦІЯ_4 за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (РНОКПП: НОМЕР_2 ), батьком малолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та малолітнього ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; змінити прізвище ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з " ОСОБА_8 " на " ОСОБА_9 "; змінити прізвище ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , з " ОСОБА_8 " на " ОСОБА_9 "; записати батьком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянина України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; записати батьком ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , громадянина України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Червоноармійського районного суду Житомирської області від 05 вересня 2024 року провадження у зазначеній справі відкрито та призначено до підготовчого засідання на 25.09.2024 , яке неодноразово відкладалося.

Згідно ухвали Червоноармійського районного суду Житомирської області від 04 грудня 2025 року підготовче провадження у даній справі закрито та призначено до судового розгляду по суті .

Позивачка ОСОБА_1 у судові засідання, призначені на : 30.12.2024, 21.01.2025 та 24.02.2025 не з"явилася.

У своїй заяві від 27.12.2024 , поданій на адресу суду, просила відкласти розгляд справи, призначений на 30.12.2024 , з посиланням на сімейні обставини.

20.01.2025 від позивачки на адресу суду надійшла письмова заява про відкладення розгляду справи, призначеного на 21.01.2025, за сімейними обставинами.

22.02. 2025 від позивачки на адресу суду надійшла письмова заява про відкладення розгляду справи, призначеного на 24.02.2025 , за сімейними обставинами.

Відповідачі: Міністерство оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_7 , командир 3 роти спеціального призначення військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 у судові засідання: 30.12.2024, 21.01.2025 та 24.02.2025 не з"явилися, про місце та час його проведення повідомлені належним чином. Представник третьої особи - Пулинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) у судові засідання: 30.12.2024, 21.01.2025 та 24.02.2025 не з"явився, на адресу суду надійшло письмове клопотання про розгляд справи без участі представника третьої особи.

У судовому засіданні 24.02.2025 представники відповідачів : ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - адвокати Божок Л.В., Божок Р.О. висловили думку щодо залишення даного позову без розгляду на підставі пункту 3 ч. 1 статті 257 ЦПК України.

У зв`язку з викладеним, суд вважає вказати на наступне.

У відповідності до ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Так, з моменту відкриття провадження у справі до постановлення вказаної ухвали ( з 05.09.2024 до 24.02.2025 ) минуло понад 5 місяців. Належним чином повідомлена про день та час розгляду справи позивачка у судові засідання не з`явилася: 30.12.2024, 21.01.2025 та 24.02.2025, у своїх заявах на адресу суду про відкладення судового розгляду посилалася на сімейні обставини.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процес. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом. (частини 1, 2, пункт 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України)

Відповідно до частини 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», в силу вимог частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини 1 ст. 6 даної Конвенції.

Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи..

Цією нормою права визначено два випадки у яких суд залишає позовну заяву без розгляду:

1.якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання;

2.позивач не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Предметно зауважити, що у першому випадку законодавець не встановлює жодного зв`язку між повторною неявкою позивача у судове засідання та причинами таких дій.

Ця обставина свідчить про те, що у разі повторної неявки позивача у судове засідання, поважність причин такої неявки не має значення при вирішенні питання про залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Водночас слід зазначити, що згідно з пунктом 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у випадку першої неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, законом чітко визначено, що навіть у разі неявки учасника справи (яким є і позивач) у судове засідання з поважних причин, відкласти розгляд можливо лише один раз.

Це вчергове доводить те, що повторна неявка у судове засідання позивача має наслідком залишення позову без розгляду, незважаючи на причини з яких вона була допущена.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші) Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 10 липня 2017 року у справі «Гінчо проти Португалії» Європейський суд з прав людини зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім цього суд враховує, що постановою Верховного Суду по справі№310/12817/13 від 22.05.2019 викладено правову позицію з питання залишення позову без розгляду при повторній неявки позивача. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Також суд враховує постанову Верховного Суду від 21.09.2020 року у справі №658/1141/18, в якій вказано на те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Вказана норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі№ 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі№ 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

На підставі викладено суд вважає, що позовну заву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , командира 3 роти спеціального призначення військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову: Пулинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) про встановлення факту проживання однією сім"єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та встановлення факту батьківства слід залиши без розгляду у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання позивачки, належним чином повідомленої про дату, час та місце розгляду справи, яка не подала заяви про розгляд справи за її відсутності з урахування того, що такі неявки перешкоджають розгляду справи.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 3, 10, 58, пунктом 3 ч. 1 статті 257 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , командира 3 роти спеціального призначення військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову: Пулинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) про встановлення факту проживання однією сім"єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та встановлення факту батьківства, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, заяву якого залишено без розгляду, що після усунення умов, що були підставою для залишення його заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. В. Гуц