У Х В А Л А

26 лютого 2025року м. Київ

Справа № 758/4529/24

Провадження: № 22-ц/824/5297/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т.О.,

розглянувши апеляційну скаргу адвоката Кермача Андрія Івановича в інтересах ОСОБА_1

на додаткове рішення Подільського районного суду м. Києва від 25 листопада 2024 року, ухвалене під головуванням судді Будзан Л. Д,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», Міністерства юстиції України, Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Малкова Марія Вікторівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, та визнання незаконними дій,

у с т а н о в и в:

Додатковим рішенням Подільського районного суду м. Києва від 25 листопада 2024 року стягнуто з Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6000 грн.

Не погодившись із таким судовим рішенням,адвокат Кермач А. І. в інтересах ОСОБА_1 направив 26 грудня 2024 року через систему «Електронний суд» апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду, вякій одночасно порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що повний текст оскаржуваного судового рішення в підсистемі «Електронний суд» було отримано 26 листопада 2024 року.

Вирішуючи порушене скаржником питання, суд виходить з наступного.

За правилом ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено-повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Як убачається із матеріалів справи, додаткове рішення Подільського районного суду м. Києва від 25 листопада 2024 року постановлено судом першої інстанції за відсутності учасників справи.

Згідно даних з Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення Подільського районного суду м. Києва від 25 листопада2024 року надіслано судом: 26.11.2024. Зареєстровано: 26.11.2024. Забезпечено надання загального доступу: 27.11.2024.

Згідно довідки про доставку електронного документу додаткове рішення Подільського районного суду м. Києва від 25 листопада 2024 року надійшло до електронного кабінету ОСОБА_1 26 листопада 2024 року (т. 3, а. с. 58 зворот).

В обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження скаржник посилається на те, що оскаржуване судове рішення в системі «Електронний суд» отримано 26 листопада 2024 року, що підтверджується карткою руху документу, яка долучена до апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подана скаржником безпосередньо до суду апеляційної інстанції 26 грудня 2024 року.

Зважаючи на викладене, апеляційний суд приходить до висновку, що строк на апеляційне оскарження скаржником пропущений з поважних причин, а тому вважає за можливе його поновити.

Однак, апеляційне провадження у даній справі не може бути відкрите з огляду на не дотримання вимог чинного законодавства.

У відповідності до ч. 5 статті 356 ЦПК України апеляційній скарзі має бути зазначено: в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо);

Подана апеляційна скарга не відповідає вимогам, встановленим цивільно-процесуальним законодавством, оскільки у мотивувальній частині апеляційної скарги не зазначено у чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції (неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали).

Окрім того, відповідно до п.2 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи.

Однак, всупереч вищевказаним вимогам до апеляційної скарги не долучено доказів надсилання копії апеляційної скаргиіншому учаснику справи.

А тому, скаржнику необхідно подати до Київського апеляційного суду докази надсилання копії апеляційної скарги іншим учасникам справи.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ураховуючи наведене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для подання апеляційної скарги у новій редакції, яка б відповідала вимогам ст. 356 ЦПК України, та подання до суду доказів надсилання копії апеляційної скарги іншим учасникам справи.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Поновити адвокату Кермачу Андрію Івановичу в інтересах ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження додаткового рішення Подільського районного суду м. Києва від 25 листопада 2024 року.

Апеляційну скаргу адвоката Кермача Андрія Івановича в інтересах ОСОБА_1 на додаткове рішення Подільського районного суду м. Києва від 25 листопада 2024 року залишити без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання скаржником копії даної ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі неподання до суду апеляційної скарги у новій редакції та не подання до суду доказів надсилання копії апеляційної скарги іншим учасникам справи у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання, є остаточною, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Т.О. Невідома