Справа № 583/5331/24
27 лютого 2025 року Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:
головуючого Плотникової Н.Б.
при секретарі Логвиненко Л.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Охтирка справу за позовом
до Охтирської міської ради Сумської області, ОСОБА_2
третя особа: Друга Охтирська держана нотаріальна контора
про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
28.10.2024 р. представник позивачки звернулася до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просить суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці після набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Стара Іванівка Охтирського району Сумської області. Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилася спадщина на земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Староіванівської сільської ради Охтирського району Сумської області. За життя 22.11.2017 р. ОСОБА_3 склала заповіт, яким заповідала належній їй земельні ділянки ОСОБА_1 . До жовтня 2024 р. позивачка не знала про наявність заповіту та про смерть ОСОБА_3 , так як проживає за кордоном, до України у зв`язку зі збройною агресією рф приїжджає рідко. На даний час позивачка позбавлена можливості оформити свої спадкові права в позасудовому порядку, тому вона вимушена звернутися до суду з даним позовом.
Позивачка та її представник в судове засідання не з`явилися, про місце, дату і час судового розгляду справи повідомлені належним чином, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Представник відповідача Охтирської міської ради та відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися, про час і місце слухання справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, відзиву на позовну заяву не подали, справа розглядається в порядку заочного провадження.
Представник третьої особи - Другої Охтирської держаної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про місце, дату і час судового розгляду справи повідомлений належним чином, в письмовій заяві просить розглянути справу без участі нотаріуса.
В судове засідання сторони не з`явились, про час і місце судового засідання повідомлені. В зв`язку з чим справа розглядається відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у відсутність учасників справи та без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Стара Іванівка Охтирського району Сумської області померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 08.10.2024 р. (а.с. 21).
Відповідно до ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Згідно з ч.1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
Згідно з ч.2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Згідно з ч.1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Встановлено, що 22.11.2017 р. ОСОБА_3 склала заповіт, що посвідчений приватним нотаріусом Охтирського нотаріального округу Ковальчуком С.П. за реєстровим №3649 22.11.2017р., відповідно до якого належні їй земельні ділянки надані для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розташовані на території Староіванівської сільради Охтирського району Сумської області, заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 12).
Таким чином, позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 .
Відповідно до листа державного нотаріуса Другої охтирської державної нотаріальної контори від 10.10.2024 р. № 1225/01-14 ОСОБА_1 було повідомлено, що сплинув шестимісячний строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для продовження строку прийняття спадщини (а.с. 9).
Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 05.11.2024 р. заповіт ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідчений 22.11.2017 р. приватним нотаріусом Ковальчук С.П., є чинним (а.с. 29).
Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 05.11.2024 р. після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 заведено спадкову справу № 242/2019. З заявами про прийняття спадщини звернулися ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с. 31, 32, 37).
Встановлено, що позивач ОСОБА_1 у передбачений ч. 1 ст. 1270 ЦК України строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , через відсутність інформації про наявність заповіту, через що у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини.
Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови ПВС України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо.
Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість.
Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.
Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Здійснивши тлумачення приписів частини першої статті 1269, частини першої статті 1270, частини третьої статті 1272 ЦК України, Велика Палата Верховного Суду у постановиі від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24) сформулювала такі висновки щодо застосування зазначених норм права.
Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту, проте така необізнаність повинна ототожнюватися з незнанням спадкоємцем про його право на спадкування загалом; в такому випадку особа з незалежних від неї причин не вчиняє юридично значущих дій, які пов`язані з набуттям нею певних прав, що випливають із спадкування.
Обставини усвідомлення особою того, що вона має право на спадкування за законом, наприклад, на підставі своєї спорідненості із спадкодавцем у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування, та невчинення нею жодних активних дій з прийняття спадщини та щодо встановлення спадкової маси не можуть обґрунтовувати поважність причин пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, про існування якого особа не знала.
Після закінчення строку, передбаченого ЦК України для подання заяви про прийняття спадщини, право спадкоємця на прийняття / відмову від прийняття спадщини є реалізованим, а його результат не підлягає зміні у зв`язку з обставинами, які залежали від самого спадкоємця, до яких, зокрема, входить пасивна поведінка спадкоємця, який усвідомлює чи повинен усвідомлювати (на підставі своєї спорідненості із спадкодавцем та відсутністю спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування) наявність у нього права на спадкування.
Резюмуючи, Велика Палата Верховного Суду, з урахуванням конкретних обставин справи, що переглядається, висновує, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Проте це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини. Спадкоємець за законом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк з часу відкриття спадщини. Тож необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини тільки для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом.
В позовній заяві представник позивача зазначає, що про існування заповіту позивачу стало відомо лише 03.12.2024 року, тому з цих причин ним був пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини.
В копії спадкової справи №242/2019 після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутні відомості про сповіщення спадкоємця за заповітом ОСОБА_1 про відкриття спадщини та про наявність заповіту, відсутні також відомості про здійснення нотаріусом виклику спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.
З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 не відноситься до кола спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Враховуючи викладене, вказану позивачем причину пропуску строку для прийняття спадщини суд вважає поважною, тому вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити та визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю два місяці, як достатнього для вчинення зазначеної дії.
Керуючись ст.ст. 1223, 1270, 1272, п. 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, п. 24 ППВСУ №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», керуючись ст.ст. 12, 81, 263-265, 282 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) додатковий строк протягом двох місяців з дня набрання даним рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду: Н.Б. Плотникова