Справа № 496/6799/24
Провадження № 2/496/1017/25
17 лютого 2025 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:
головуючої судді Портної О.П.,
секретаря Рябової А.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Біляївка Одеської області в порядку спрощеного провадження цивільну справу
за позовом: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстрація місця проживає за адресою: АДРЕСА_1 , до
відповідача: ОСОБА_2 , громадянина Ісламської Республіки Пакистан, ІНФОРМАЦІЯ_2 , останнє відоме місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ,
вимоги позивачки: про розірвання шлюбу,
позивачка будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася, але надала заяву про розгляд справи у її відсутність,
відповідач будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, про поважність причин своєї неявки суд не повідомив, -
І. Виклад позиції позивачки та заперечень відповідача.
1. 18.10.2024 року ОСОБА_1 (далі позивачка) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , громадянина Ісламської Республіки Пакистан (далі відповідач) в якому просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем, а також стягнути на її користь понесені нею судові витрати.
2. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що 16.12.2021 року сторони уклали шлюб. Від шлюбу сторони дітей не мають, але вирішити спір в позасудовому порядку немає можливості, оскільки у позивачки відсутній будь-який зв`язок з відповідачем. Основна причина розпаду сім`ї це втрата почуття любові, взаєморозуміння, довіри, наявні різні погляди на життя. Сторони разом не проживають з травня 2022 року, спільного господарства не ведуть. Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені. На примирення позивачка не згодна. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе та суперечить інтересам позивачки. Шлюб носить формальний характер. У зв`язку з викладеним позивачка звернулася до суду з вказаним позовом.
3. Відповідач до суду відзив на позов не надав.
ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.
4. Позивачка в судове засідання не з`явилася, але в прохальній частині позовної заяви просила, зокрема, про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи. Окрім того надала відповідне клопотання. (зворотній а.с. 2, 16)
ІІІ. Інші процесуальні дії у справі.
5. Згідно автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.10.2024 року, цивільну справу № 496/6799/24, передано на розгляд головуючій судді Біляївського районного суду Одеської області Трушиній О.І. (а.с. 9)
6. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
7. Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 24.10.2024 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження, призначено судове засідання без виклику сторін. Окрім того, відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву. (а.с. 13-14)
8. Розпорядженням керівника апарату суду № 174 від 23.01.2025 року призначено повторний автоматизований розподіл судових справ в зв`язку з поданням заяви про відставку та звільненням ОСОБА_3 з посади судді Біляївського районного суду Одеської області. (а.с. 20)
9. Згідно автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.01.2025 року, цивільну справу № 496/6799/24, передано на розгляд головуючій судді Біляївського районного суду Одеської області Портній О.П. (а.с. 21)
10. Відповідач, в установлені ч. 7 ст. 178 ЦПК України строки, не подав до суду відзив на позовну заяву, будучи повідомленим належним чином про наявність ухвали про відкриття провадження та необхідністю подання відзиву, а тому суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч. 8 ст. 178 ЦПК України.
11. Оскільки відповідач був належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання відповідно до ст. 128 ЦПК України шляхом направлення рекомендованого поштового відправлення з повідомленням про вручення, яке повернулося на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 19) та розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Біляївського районного суду Одеської області (а.с. 22), в судове засідання не з`явився, про поважність причин неявки суд не повідомив, а від сторони позивачки заперечень проти заочного розгляду справи не надходило, Судом було постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам ст.ст. 280-281 ЦПК України.
12. Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 року у справі №913/879/17, від 21.05.2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 року у справі № 24/260-23/52-б).
13. Верховний Суд у своїй Постанові від 29.04.2020 року у справі № 348/1116/16-ц вказав, що, якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи їх представників, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.
14. Судом на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин.
15. Судом встановлено, що 16.12.2021 року між ОСОБА_4 , громадянином Ісламської Республіки Пакистан, та ОСОБА_1 (прізвище після шлюбу ОСОБА_5 ), Приморським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), зареєстровано шлюб, а/з № 3408, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 . (а.с. 3)
16. Перешкод для пред`явлення позову про розірвання шлюбу Судом не встановлено.
V. Оцінка Суду.
17. Згідно ст. 414 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.
18. Згідно п. 7 ч. 1 ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право» суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом у таких випадках: дія або подія, що стала підставою для подання позову, мала місце на території України.
19. При цьому, суд зазначає, що провадження у справах за участю іноземних осіб врегульовано розділом Х ЦПК України, а також Законом України Про міжнародне приватне право, Мінською Конвенцією про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах від 22.01.1993 року.
20. Отже, згідно із ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України (далі - СК України) позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
21. Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.
22. Відповідно до ст. 51 Конституції України, ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу не допускається.
23. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивачка наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
24. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
25. Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
26. Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
27. Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу одна з основних його засад. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.
28. За таких обставин, враховуючи фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, беручи до уваги інші обставини життя подружжя, Суд знаходить підстави для розірвання шлюбу, оскільки його збереження суперечило б інтересам сторін.
VІ. Розподіл судових витрат між сторонами.
Керуючись ст. 51 Конституції України, ст.ст. 21, 24, 104, 105, 110 - 112 СК України, ст. ст. 13, 81, 141, 259, 263, 265, 351 ЦПК України, суд
1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , громадянина Ісламської Республіки Пакистан, про розірвання шлюбу задовольнити.
2. Розірвати шлюб між ОСОБА_4 , громадянином Ісламської Республіки Пакистан, ІНФОРМАЦІЯ_2 , останнє відоме місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстрація місця проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який зареєстровано 16.12.2021 року Приморським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), зареєстровано шлюб, а/з № 3408.
3. Стягнути з ОСОБА_4 , громадянина Ісламської Республіки Пакистан, ІНФОРМАЦІЯ_2 , останнє відоме місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстрація місця проживає за адресою: АДРЕСА_1 , понесені витрати на сплату судового збору в розмірі 1211,20 гривень.
4. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.
5. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
6. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачки. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
7. Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
8. Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
9. Повний текст рішення складено 17.02.2025 року.
Суддя О.П. Портна