КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №372/900/24 Головуючий у І інстанції - Кравченко М.В.
апеляційне провадження №22-ц/824/3577/2025 Доповідач у ІІ інстанції - Приходько К.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Приходька К.П.,

суддів Писаної Т.О., Журби С.О.,

за участю секретаря Миголь А.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Обухівського районного суду Київської області від 21 серпня 2024 року та апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 24 вересня 2024 року

у справі за позовом Акціонерного товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про відшкодування необлікованого об`єму та обсягу природного газу, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про визнання протиправним та скасування рішення комісії, -

установив:

У лютому 2024 року АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» звернулося до Обухівського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування необлікованого об`єму та обсягу природного газу.

В обґрунтування вимог позову зазначило, що відповідно до акту про пуск газу від 29 листопада 2013 року, на лічильник газу Октава 0-6, №707326, 2013 року виготовлення, опломбований пломбою №11053660, споживачу ОСОБА_1 , був пущений газ та відповідно між ним та відповідачем укладений договір про надання населенню послуг з газопостачання, за яким воно взяло на себе зобов`язання безперервно надавати послуги з газопостачання будинку АДРЕСА_1 .

Облік природного газу на об`єкті споживача організований на базі комерційного ВОГ з використанням побутового лічильник газу Октава в-б, №707326, 2013 року виготовлення, опломбований пломбою №11053660.

Зазначений лічильник встановлено та прийнято до експлуатації 29 листопада 2013 року, що підтверджується актом про пуск газу.

15 вересня 2021 року працівниками Оператора ГРМ на об`єкті споживання, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено ознаки несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, а саме пломба заводу-повірника із правої сторони захисного скла облікового механізму, не відповідає встановленому зразку.

Захисне скло відкривається, даючи доступ до облікового механізму, що є порушенням пп. 3 п.1 гл.2 розд. XI Кодексу ГРМ та є несанкціонованим втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (ЗВТ).

З урахуванням виявлених порушень представниками Оператора ГРМ у присутності представника споживача (доньки ОСОБА_2 ), складено акт про порушення М3082 від 15 вересня 2021 року, який підписано донькою відповідача із зауваженнями про не згоду із виявленим порушенням.

15 вересня 2021 року його представниками було проведено роботи по усуненню порушення, розблокуванню та демонтажу лічильника газу з метою направлення для проведення експертизи, про що свідчить складений Акт про усунення порушення, АКТ про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи та Протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу акт про відключення №2459.

16 вересня 2024 року комісією за участю представників лабораторії з повірки ПЛГ АТ «Київоблгаз», ДП «Київоблстандартметрологія» було проведено експертизу лічильника газу Октава-АІ, Є-б, заводський №707326, рік виготовлення 2013 року, що належить Федоровій Н.Ф. за участі представника споживача (акт 1962а експертизи лічильника газу).

Проведеною експертизою було встановлено, що Права пломба не відповідає зразку заводу-виробника, містить в верхній частині літери «ГПЗД», в нижній частині цифру «12», що не відповідають за шрифтом та роком виготовлення лічильника. Права пломба не фіксує кришку відлікового механізму на коробці відлікового механізму. Права пломба не виконує своєї захисної функції, є вільний доступ до відлікового механізму. Ліва пломба не пошкоджена.

Лічильник функціонує, стопор заворотного ходу спрацьовує. Пошкоджена кришка відлікового механізму в місці пломбування з правої сторони (сколи). Пошкоджена коробка відлікового механізму з правої сторони в місці пломбування (пошкоджене лакофарбове покриття). Пошкоджений корпус відлікового механізму в місці встановлення на вісь переаточного колеса (скол, придавленості). Відліковий механізм, а саме; цифрові ролики, тріби та цанга без механічних пошкоджень. Відліковий механізм виймався. Забруднений корпус лічильника. Порушені умови експлуатації. Виявлено втручання.

Довідкою про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №Д50М1962е-21 від 16 вересня 2021 року лічильник відповідача визнано непридатним, права пломба на відліковому пристрої не відповідає вимогам ЕД.

Пошкоджена кришка відлікового пристрою в місці пломбування з правої сторони. Права пломба не фіксує кришку відлікового пристрою.

В подальшому АТ «Київоблгаз» неодноразово призначались комісії з розгляд вищезазначеного акту, зокрема 12 листопада 2021 року, 27 лютого 2022 року, 30 січня 2023 року, 09 березня 2023 року, однак на жодне засідання комісії відповідач не з`явилась, хоч про дати засідань повідомлялася, комісією неодноразово відкладались засідання.

Однак в подальшому, було прийнято рішення про задоволення акту про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем 3082 та нарахувати необлікований (донарахований) об`єм та обсяг природного газу за період з 24 червня 2021 року по 15 вересня 2021 року, про що складено протокол від 09 березня 2023 року №66.

Цього ж дня комісією АТ «Київоблгаз» складено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості за період з 24 червня 2021 року по 15 вересня 2021 року об`ємом 4216,70 м куб на суму 82245, 57 грн. та рахунок на сплату вказаного донарахованого обсягу природного газу.

Вищезазначені документи, які були складені за результатом проведення комісії були надіслані відповідачу листом від 09.03.2023 №810-Сл-6304-0323.

Отже, вказувало, що з приводу несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, відповідач має сплатити 82245, 57 грн. та 6124, 43 грн. за проведення експертизи лічильника при втручанні.

Враховуючи те що, у добровільному порядку вказана сума не була сплачена відповідачем, то воно і вимушено звернутися до суду з даним позовом.

Просило суд, стягнути з ОСОБА_1 на свою користь заборгованість по оплаті вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу у розмірі 82245, 57 грн. та витрати, пов`язані із проведенням експертизи лічильника газу у розмірі 6124, 43 грн.

У березні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Обухівського районного суду Київської області із зустрічним позовом до АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про визнання протиправним та скасування рішення комісії.

В обґрунтування вимог зустрічного позову зазначила, що 15 вересня 2021 року представники АТ «ОГС «КИЇВОБЛГАЗ» (далі - відповідач), користуючись відсутністю власника, самовільно, без дозволу власника будинку, зайшли на територію домоволодіння без пояснення обґрунтованих на це причин за адресою: АДРЕСА_1 , де розташований належний їй житловий будинок.

В подальшому у представників відповідача нібито виникли підозри, щодо втручання в пломбу лічильника газу, після чого було складено акт про порушення №3082 та демонтовано лічильник Октава G-6, №707326, 2013 року виготовлення.

Вказаний акт про порушення було складено працівниками відповідача: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Вона під час проведення контрольного зняття показань перебувала на відпочинку в іншому регіоні.

Її донька, ОСОБА_2 , приїхала вже коли акт про порушення було складено.

ОСОБА_2 були подані заперечення до акту про порушення наступного змісту: «Я заперечую, щодо складання акту про порушення зазначаю, що всі пломби наявні та цілі на газовому лічильнику, пломбу вальний матеріал на якому кріпилися пломби цілий та неушкоджений, будь-яких пошкоджень, які б свідчили про несанкціоноване (навмисне втручання в роботу засобу обліку та пломби не виявлено; втручання ніяких не здійснювалось) вимагаю провести експертну повірку лічильника. Бажаю бути присутньою під час проведення експертизи».

15 вересня 2021 року представниками відповідача було проведено роботи по усуненню порушення, розблокуванню та демонтажу лічильника газу, направлено лічильник газу на проведення експертизи, про що складений Акт про усунення порушення, Акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи та Протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу, Акт про відключення №2459.

16 вересня 2021 року комісією за участю представників лабораторії з повірки ПЛГ АТ «Київоблгаз», ДІ «Київоблетандартметрологія» було проведено експертизу лічильника газу Октава-А1, G-6. заводський № 707326, рік виготовлення 2013 року, що належить їй (акт 1962а експертизи лічильника газу).

Проведеною експертизою було встановлено, що Права пломба не відповідає зразку заводу-виробника, містить в верхній частині літери «ГПЗД», в нижній частині цифру «12», що не відповідають за шрифтом та роком виготовлення лічильника. Права пломба не фіксує кришку відлікового механізму на коробці відлікового механізму. Права пломба не виконує своєї захисної функції, є вільний доступ до відлікового механізму. Ліва пломба не пошкоджена. Лічильник функціонує, стопор заворотного ходу спрацьовує. Пошкоджена кришка відлікового механізму в місці пломбування з правої сторони (сколи). Пошкоджена коробка відлікового механізму з правої сторони в місці пломбування (пошкоджене лакофарбове покриття). Пошкоджений корпус відлікового механізму в місці встановлення на вісь переаточного колеса (скол, придавленості). Відліковий механізм, а саме; цифрові ролики, тріби та цанга без механічних пошкоджень. Відліковий механізм виймався. Забруднений корпус лічильника. Порушені умови експлуатації. Виявлено втручання.

Довідкою про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №Д501962-21 від 16 вересня 2021 року, її лічильник визнано непридатним, права пломба на відліковому пристрої не відповідає вимогам ЕД. Пошкоджена кришка відлікового пристрою в місці пломбування з правої сторони. Права пломба не фіксує кришку відлікового пристрою.

Її донькою, ОСОБА_2 , були подані заперечення до Акту експертизи лічильника газу № 1962е від 16.09.2021 наступного змісту: «До самої процедури експертизи зауважую: на одній із пломб не вбачається цифра «12» як зазначили експерти, ледве помітна цифра «2», на відліковому засобі слідів я не помічаю, відліковий засіб не виймався».

За результатом розгляду Акту про порушення №3082 від 15 вересня 2021 року Комісія з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем протоколом №66 від 09 березня 2023 року прийняла рішення про затвердження акту про порушення вимог Кодексу та провело нарахування об`ємів природного газу за період з 24 червня 2021 року по 15 вересня 2021 року, відповідно до довідки про непридатність законодавчо врегульованого ЗВТ №Д50М1962е- 21 від 16.09.2021 та акту №1962е експертизи лічильника газу від 16.09.2021.

Витрати, пов`язані з ремонтом ЗВТ або встановленням нового ЗВТ мають бути компенсовані за рахунок споживача. Згідно Акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 09.03.2023 їй було розраховано необлікований (донарахований) об`єм та обсяг газу на суму 82245, 57 грн. Відповідно до опису розрахунку: нарахування проведено за період з 24.06.2021 по 15.09.2021.

Зазначене засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем на якому було винесене відповідне рішення пройшло за її відсутності. Запрошення на участь у засіданні комісії на 09 березня 2023 року вона не отримувала.

Вважала, що рішення про затвердження акту про порушення №3082 від 15 вересня 2021 року затверджене Протоколом комісії з розгляду актів поро порушення вимог Кодексу газорозподільних систем протоколом №66 від 09 березня 2023 року є протиправним та підлягає скасуванню.

Вважала, що рішення комісії з розгляду актів про порушення АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», оформлене протоколом №66 від 09.03.2023 має бути скасовано оскільки воно порушує приписи Кодексу газорозподільної системи, а саме: вона не приймала газове обладнання, пломбування та повірка лічильника газу не проводилось; представниками АТ «ОГС «Київоблгаз» порушено порядок проведення контрольного зняття показів зняття показань лічильника; представниками АТ «ОГС «Київоблгаз» порушено порядок складання акту про порушення; висновком експертного дослідження ЗТВ не підтверджено факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ; під час проведення засідання комісії з розгляду актів про порушення було порушено персональний склад Комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем; представниками АТ «ОГС «Київоблгаз» порушено строк розгляду акту про порушення, у зв`язку з чим вона і звернулась до суду з даним позовом.

Просила суд, визнати протиправним та скасувати рішення комісії з розгляду актів про порушення АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблаз», оформлене протоколом №66 від 09 березня 2023 року.

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 21 серпня 2024 року у задоволенні позовних вимог АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблаз» до ОСОБА_1 про відшкодування необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу відмовлено повністю.

Зустрічний позов ОСОБА_1 задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано рішення комісії з розгляду актів про порушення акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблаз», оформлене протоколом № 66 від 09 березня 2023 року.

Стягнуто з АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблаз» на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 1211, 20 грн.

Крім того, до суду першої інстанції 26 серпня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Литовченко О.С. звернувся до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення, в якому просив ухвалити додаткове рішення, щодо стягнення судових витрат на професійну правничу (правову) допомогу в розмірі 53000 грн.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 24 вересня 2024 року відмовлено в ухваленні додаткового рішення у даній справі.

Не погодившись із рішенням Обухівського районного суду Київської області від 21 серпня 2024 року, АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблаз» подало апеляційну скаргу, вважаючи, що при ухваленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції порушено норми процесуального та матеріального права, не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначило, що судом першої інстанції зроблено неправомірний висновок, що порушення, яке було виявлено при огляді лічильника ОСОБА_1 зроблено самим представником АТ «ОГС «Київоблгаз», такий висновок є абсурдним та не ґрунтується на будь-яких доказах, а лише на припущеннях відповідача, які наводились останньою з метою уникнення від донарахування необлікованого об`єму (обсягу) природного газу за порушення норм Кодексу ГРМ.

Зазначає, що донька ОСОБА_1 є незаінтересованою особою та мала право на підпис усіх документів за наслідками виявленого порушення.

Вказує, що враховуючи імперативні приписи норм Кодексу ГРМ, щодо розгляду комісією акту про порушення у разі неприбуття споживача, пасивність відповідача, щодо реалізації права на участь в засіданні комісії, засідання комісії з розгляду актів про порушення та прийняття відповідного рішення 09 березня 2022 року є правомірним.

Наголошує, що встановлення самого факту пошкодження пломби в акті експертизи означає обліковування природного газу з порушенням законодавства, без необхідності встановлення, чи мало місце безоблікове споживання природного газу.

Отже, власник ЗВТ використовуючи його з невідповідною пломбою заводу-виробника, споживає природний газ та використовує комерційним вузлом обліку, який обліковує природній газ з порушенням законодавства.

Вказує, що ним було надано детальний розрахунок нарахованої суми, за несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ у період з 24.06 2021 по 15.09.2021.

Просило суд, скасувати рішення Обухівського районного суду Київської області від 21 серпня 2024 року та ухвалити нове, яким його позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Не погодившись із ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 24 вересня 2024 року, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, вважаючи, що при постановленні оскаржуваної ухвали судом першої інстанції порушено норми процесуального та матеріального права, не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що суд першої інстанції дійшов хибного висновку про те, що заявник для отримання відшкодування судових витрат, які має понести сторона справи повинен надати докази про фактично понесені ним витрати на правову допомогу.

Просила суд, скасувати ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 24 вересня 2024 року та ухвалити додаткове рішення, яким задовольнити її заяву про ухвалення додаткового рішення.

На апеляційну скаргу АТ «ОГС «Київоблаз» на рішення Обухівського районного суду Київської області від 21 серпня 2024 року, ОСОБА_1 подала відзив, в обґрунтування якого зазначила, що суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні прийшов до вірного висновку, що під час контрольного зняття показників лічильника представниками АТ «ОГС «Київоблаз» було допущено ряд порушень.

Вказує, що судом було вірно встановлено, що представники позивача за первісним позовом АТ «ОГС «Київоблгаз», самовільно оглядали ЗВТ, вчиняли якість маніпуляції з лічильником газу, а потім почали стверджувати, що вони встановили порушення і невідповідність пломб. Ніби то вона, людина не молодого віку, яка не обізнана в тому, як виглядає пломба лічильника, та де можна знайти або виготовити подібну пломбу, зняла заводську і повісила іншу пломбу з іншим маркуванням, яке не відповідає пломбі заводу виробника.

Акт про порушення №3082 від 15.09.2021 складено за її відсутності та наданий на підпис ОСОБА_2 лише під час здійснення демонтажу даного лічильника, оскільки ОСОБА_2 також була відсутня при здійсненні Оператором ГРМ огляду, перевірки лічильника газу та під час складання самого акту про порушення №3082 від 15 вересня 2021 року.

Зазначила, що АТ «ОГС «Київоблгаз» порушило встановлений Кодексом ГРМ строк розгляду акту про порушення і розглянув Акт про порушення з порушенням 2 (двох) місячного строку. З чого виникає питання про правомірність такого рішення комісії.

Протокол №66 від 09 березня 2023 року містить неточності, складений з чисельними порушеннями, свідчить про формальний підхід, не відображає дійсних подій і як наслідок є неправомірним.

Просила суд, апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення Обухівського районного суду Київської області від 21 серпня 2024 року залишити без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з`явились в судове засідання, дослідивши матеріали справи та перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга АТ «ОГС «Київоблгаз» задоволенню не підлягає, а апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає до часткового задоволення, з таких підстав.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність і допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.

Судом першої інстанції встановлено, що на момент виникнення спірних правовідносин позивач за первісним позовом АТ «ОГС «Київоблгаз» був оператором газорозподільної системи та надавав послуги з розподілу природного газу на території Київської області, на підставі ліцензії, виданої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 29.06.2017 №855 (зі змінами внесеними постановою НКРЕКП від 26.06.2019 №1220).

Позивач за первісним позовом АТ «ОГС «Київоблгаз» забезпечував природним газом населення Обухівського району Київської області для побутових потреб, у тому числі для приготування їжі, підігріву води та опалення житлових приміщень.

Відповідно до Акту про пуск газу від 29.11.2013, на лічильник газу Октава О-б, № року виготовлення, опломбований пломбою №11053660. Відповідачу за первісним позовом, був пущений газ та відповідно між сторонами укладений договір про надання населенню послуг з газопостачання, за яким Позивач за первісним позовом АТ «ОГС «Київоблгаз» взяло на себе зобов`язання безперервно надавати послуги з газопостачання будинку АДРЕСА_1 .

Облік газу у домоволодінні відповідача за первісним позовом організований на базі комерційного ВОГ з використанням побутового лічильника газу Октава 0-6, №707326, 2013 року виготовлення, опломбований пломбою №11053660.

Зазначений лічильник встановлено та прийнято до експлуатації 29.11.2013 року, що підтверджується актом про пуск газу.

15.09.2021 року працівниками Оператора ГРМ на об`єкті споживання, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено ознаки несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, а саме пломба заводу-повірника із правої сторони захисного скла облікового механізму, не відповідає встановленому зразку. Захисне скло відкривається, даючи доступ до облікового механізму, що є порушенням пп.З п.1 гл.2 розд. XI Кодексу ГРМ та є несанкціонованим втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (ЗВТ).

З урахуванням виявлених порушень представниками Оператора ГРМ у присутності представника споживача (доньки ОСОБА_2 ), складено акт про порушення №3082 від 15.09.2021 року, який підписано донькою відповідача за первісним позовом із зауваженнями про не згоду із виявленим порушенням.

15.09.2021 року представниками позивача за первісним позовом АТ «ОГС «Київоблгаз» було проведено роботи по усуненню порушення, розблокуванню та демонтажу лічильника газу з метою направлення для проведення експертизи, про що свідчить складений Акт про усунення порушення. Акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи та Протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу акт про відключення № 2459.

16.09.2024 року комісією за участю представників лабораторії з повірки ПЛГ АТ «Київоблгаз», ДІ «Київоблетандартметрологія» було проведено експертизу лічильника газу Октава-АІ, Ц-б. заводський № 707326, рік виготовлення 2013 року, що належить відповідачу за первісним позовом (акт 1962а експертизи лічильника газу).

Експертизою встановлено наступне: «1. Результати зовнішнього огляду лічильника газу: 1.1. Цілісність заводської пломби та повірчого тавра: Права пломба не відповідає зразку заводу-виробника, містить в верхній частині літери «ГПЗД», є нижній частині цифру «12», що не відповідають за шрифтом та роком виготовлення лічильника. Права пломба не фіксує кришку відлікового механізму на коробці відлікового механізму. Права пломба не виконує своєї захисної функції, є вільний доступ до відлікового механізму. Ліва пломба не пошкоджена.

1.2. Цілісність відлікового механізму: Лічильник функціонує, стопор заворотного ходу спрацьовує. Пошкоджена кришка відлікового механізму в місці пломбування з правої сторони (сколи). Пошкоджена коробка відлікового механізму з правої сторони в місці пломбування (пошкоджене лакофарбове покриття). Пошкоджений корпус відлікового механізму в місці встановлення на вісь переаточного колеса (скол, придавленості). Відліковий механізм, а саме: цифрові ролики, тріби та цанга без механічних пошкоджень. Відліковий механізм виймався.

1.3. Механічні пошкодження та інше: Забруднений корпус лічильника. Порушені умови експлуатації.

2. Результати позачергової повірки: 2.1. Втрата тиску: 21,20 мм вод ст. при Q mах

Висновок комісії: виявлено втручання.»

Довідкою про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № Д501962-21 від 16.09.2021, лічильник відповідача визнано непридатним, права пломба на відліковому пристрої не відповідає вимогам ЕД. Пошкоджена кришка відділового пристрою в місці пломбування з правої сторони. Права пломба не фіксує кришку відділового пристрою.

09.03.2023 року відбулось засідання комісії з розгляду акту про порушення №3082 від 15.09.2021 року, комісією було прийнято рішення задовольнити Акт про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем №3082 від 15.09.2021 та нарахувати необлікований (донарахований) об`єм та обсяг природного газу за період з 24.06.2021 по 15.09.2021, про що складено протокол від 09.03.2023 №66.

Цього ж дня комісією АТ «Київоблгаз» складено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості за період з 24.06.2021 по 15.09.2021 об`ємом 4216,70 м куб на суму 82245, 57 грн. та рахунок на сплату вказаного донарахованого обсягу природного газу.

Вищезазначені документи, які були складені за результатом проведення комісії були надіслані відповідачу за первісним позовом листом від 09.03.2023 №810-Сл-6304-0323.

Ухвалюючи рішення про задоволення зустрічного позову та відмову в задоволенні первісного позову, суд першої інстанції зазначив про непереконливість доводів АТ «ОГС «КИЇВОБЛГАЗ» про наявність саме винних дій ОСОБА_1 в частині експлуатації засобів обліку газу.

Суд першої інстанції зазначив, що первісним позивачем не доведено із достатнім ступенем переконливості конкретизовані обставини, які мають істотне значення, зокрема, чи була права пломба, яка за твердженням представників позивача АТ «ОГС «Київоблгаз» не відповідає пломбі заводу-виробника на місці до початку огляду, чи вона з`явилась вже після початку проведення огляду, а вже після прибуття сусідів та доньки ОСОБА_1 , зазначені представники позивача АТ «ОГС «Київоблгаз» розпочали оформлення акту про порушення за №3082.

Крім того, акт про порушення №3082 від 15.09.2021 року складений за відсутності власника ОСОБА_1 та наданий на підпис ОСОБА_2 лише під час здійснення демонтажу даного лічильника, оскільки ОСОБА_2 також була відсутня при здійсненні Оператором ГРМ огляду, перевірки лічильника газу та під час складання самого акту про порушення №3082 від 15.09.2021 року.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку, що представники позивача за первісним позовом АТ «ОГС «Київоблгаз» вчинили наступні порушення: самовільно зайшли на територію домоволодіння та почали оглядати лічильник газу; склали Акт про порушення за відсутності відповідача ОСОБА_1 , оскільки вона не могла надати свої пояснення та заперечення, як власниця та споживач; Акт про порушення відповідач не підписувала.

Також суд першої інстанції виходив з того, що судова експертиза у вказаній справі не проводилась, а отже Комісія з розгляду актів про порушення мала розглянути акт про порушення №3082 від 16.09.2021 та прийняти відповідне рішення за результатом такого розгляду протягом 2 (два) місячного терміну, обумовленого приписами Кодексу ГРМ, а саме до 17.11.2021.

Запрошення для участі у засіданні комісії, яке відбулось 09.03.2023, ОСОБА_1 всупереч приписів Кодексу ГРМ не отримувала, згоду на проведення засідання без її присутності не надавала, у зв`язку із вказаним, остання не змогла бути присутньою під час розгляду акту про порушення та надавати свої пояснення та зауваження.

Крім того, суд першої інстанції дійшов висновку про порушення персонального складу учасників комісії з розгляду актів про порушення, що свідчить про формальний підхід АТ «Київоблгаз» до розгляду актів про порушення і неможливість такою комісією встановлення дійсних обставин по справі та неправомірність засідання Комісії, що мало місце 09.03.2023 та як наслідок неправомірність прийнятих комісією рішень (Протокол №66 від 09.03.2023).

Разом з тим, щодо висновку експертного дослідження ЗТВ, то суд першої інстанції зазначив, що позивачем за первісним позовом АТ «ОГС «Київоблгаз» невірно поставлено питання під час проведення експертизи, що свідчить про те, що АТ «Київоблгаз» не мав на меті проведення експертизи з метою встановлення чи мало місце несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу взагалі, а ставилось питання, щодо однієї пломби, яка на думку його не відповідала еталону відбитка. Експертиза не дає відповідь також на питання чи викривляє покази лічильник газу.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку, що порушення цілісності пломби, само по собі не може свідчити про наявність складу правопорушення, оскільки ні актом, ні експертизою не встановлено, що саме пошкодження пломби вплинуло на роботу або конструкцію чи складові конструкції ЗВТ та саме внаслідок пошкодження пломби - витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковувалася (обліковувалася частково чи з порушенням законодавства), та призвело до викривлення даних обліку природного газу. А отже, за відсутності обов`язкового елементу складу правопорушення, факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ - не доведений.

Враховуючи вимоги чинного законодавства та вищевикладене, є неможливим застосування такого виду порушення як «несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу», оскільки відсутні його обов`язкові елементи передбачені законодавством, а саме: витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковувалася (обліковувалася частково чи з порушенням законодавства), та призвело до викривлення даних обліку природного газу. Припущення позивача, що пошкодження дозволяє впливати на роботу відлікового механізму не є беззаперечним доказом такого впливу з боку саме ОСОБА_1 .

З висновками суду першої інстанції погоджується і колегія суддів, оскільки вони ґрунтуються на матеріалах справи, а також узгоджуються з вимогами чинного законодавства з огляду на наступне.

Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених ч. 1 ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Суд першої інстанції у даній справі вірно визначився з тим, що правовідносини між газорозподільними підприємствами та споживачами природного газу (населенням) урегульовано Законом України «Про захист прав споживачів», Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність», Законом України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу», Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року № 2494, а також договором про приєднання споживача до газорозподільної системи.

Пунктом 4 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС встановлено, що оператор газорозподільної системи при проведенні контрольного огляду вузла обліку має право:

- оглядати комерційний вузол обліку природного газу та його складові на предмет відсутності ознак пошкодження засобу вимірювальної техніки, пошкодження пломб, несанкціонованого втручання в засіб вимірювальної техніки, несанкціонованого газопроводу та/або несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу);

- здійснювати перевірку параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу (за їх наявності);

- перевіряти наявність діючих свідоцтв про повірку засобів вимірювальної техніки (відміток про повірку в паспортах засобів вимірювальної техніки), що входять до складу комерційного вузла обліку природного газу.

Відповідно до п. 2, 3 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», індивідуальний споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини; забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 13 Закону України «Про ринок природного газу», споживач зобов`язаний, зокрема, не допускати несанкціонованого відбору природного газу.

У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом (ч. 3 ст. 13 Закону України «Про ринок природного газу»).

За змістом ч. 1 ст. 59 Закону України «Про ринок природного газу» суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.

Відповідно до п. 2, 7 ч. 2 ст. 59 Закону України «Про ринок природного газу» правопорушеннями на ринку природного газу, зокрема, є: несанкціонований відбір природного газу; несанкціоноване втручання в роботу газової інфраструктури.

Пунктом 1 глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ визначено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 20 до цього Кодексу.

Відповідно до пункту 2 глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. У разі якщо комерційний вузол обліку, на якому сталося порушення, знаходиться на території (в приміщенні) Оператора ГРМ, останній повинен завчасно попередити споживача про час і місце складання акта про порушення. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення.

Відповідно до п. 3 - 5 глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

У разі відмови споживача (несанкціонованого споживача) від підписання акта про порушення він вважається дійсним, якщо його підписали:

або більше одного представника Оператора ГРМ, а відмова споживача (несанкціонованого споживача) від підпису акта про порушення підтверджується відеозйомкою;

або представник Оператора ГРМ та одна незаінтересована особа (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення цієї особи.

Акт про порушення щодо відмови побутового споживача (фізичної особи) в доступі до власного об`єкта вважається дійсним, якщо його підписали представник Оператора ГРМ та одна незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувач або управитель будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення їх осіб.

У разі відмови споживача (несанкціонованого споживача) від підписання акта про порушення про це робиться відмітка в обох примірниках акта про порушення, один з яких надсилається споживачу (несанкціонованому споживачу) рекомендованим поштовим відправленням протягом п`яти робочих днів з дня складання такого акта.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення.

За змістом п. 6, 7 глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ у разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються.

На дату складання акта про порушення представник Оператора ГРМ забезпечує усунення виявленого порушення, про що в акті про порушення робиться відповідний запис. У разі неможливості усунути порушення на дату складання акта про порушення (відсутні відповідні засоби чи повноваження) представник Оператора ГРМ робить відповідний запис в акті про порушення та надалі забезпечує контроль за усуненням порушення, що підтверджується окремо складеним актом про усунення порушення.

Судом першої інстанції встановлено і доводами апеляційної скарги не заперечується, що акт про порушення №3082 від 15 вересня 2021 року був складений двома працівниками Оператора ГРМ - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , та від імені споживачки ОСОБА_1 підписаний її донькою ОСОБА_2 , запис в акті: ««Я заперечую щодо складання акту про порушення зазначаю, що всі пломби наявні та цілі на газовому лічильнику, пломбу вальний матеріал на якому кріпилися пломби цілий та неушкоджений, будь-яких пошкоджень, які б свідчили про несанкціоноване (навмисне втручання в роботу засобу обліку та пломби не виявлено; втручання ніяких не здійснювалось) вимагаю провести експертну повірку лічильника. Бажаю бути присутньою під час проведення експертизи», і ці обставини не оспорювалися учасниками справи, в зв`язку з чим суд дійшов висновку, що в розумінні п. 2 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, акт був підписаний незаінтересованою особою - представником власника, в усній формі уповноваженим на такі дії, а тому вважається дійсним.

Проте, як вірно встановлено судом першої інстанції, акт про порушення №3082 від 15.09.2021 року складений за відсутності власника ОСОБА_1 та наданий на підпис ОСОБА_2 лише під час здійснення демонтажу даного лічильника, оскільки ОСОБА_2 також була відсутня при здійсненні Оператором ГРМ огляду, перевірки лічильника газу та під час складання самого акту про порушення №3082 від 15.09.2021 року.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що представники позивача за первісним позовом АТ «ОГС «Київоблгаз» вчинили наступні порушення: самовільно зайшли на територію домоволодіння та почали оглядати лічильник газу; склали Акт про порушення за відсутності відповідача ОСОБА_1 , оскільки вона не могла надати свої пояснення та заперечення, як власниця та споживач; Акт про порушення відповідач не підписувала.

Досліджуючи зміст акту №1962а експертизи лічильника газу від 16.09.2024, суд першої інстанції звернув увагу, що позивачем за первісним позовом АТ «ОГС «Київоблгаз» невірно поставлено питання під час проведення експертизи, що свідчить про те, що АТ «Київоблгаз» не мав на меті проведення експертизи з метою встановлення чи мало місце несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу взагалі, а ставилось питання, щодо однієї пломби, яка на думку його не відповідала еталону відбитка. Експертиза не дає відповідь також на питання чи викривляє покази лічильник газу.

Таким чином, порушення цілісності пломби, само по собі не може свідчити про наявність складу правопорушення, оскільки ні актом, ні експертизою не встановлено, що саме пошкодження пломби вплинуло на роботу або конструкцію чи складові конструкції ЗВТ та саме внаслідок пошкодження пломби - витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковувалася (обліковувалася частково чи з порушенням законодавства), та призвело до викривлення даних обліку природного газу. А отже, за відсутності обов`язкового елементу складу правопорушення, факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ - не доведений.

Крім того, колегія суддів зауважує, що Кодекс ГРМ розмежовує такі види порушень, як несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу та пошкодження ЗВТ/лічильника газу. У пункті 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРМ надано визначення таких понять, як:

несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу;

пошкодження ЗВТ/лічильника газу - механічне пошкодження цілісності конструкції комерційного ВОГ та/або його складових, зокрема корпусу, скла, кріплення, захисних елементів, ліній з`єднання.

Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу ХІ до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу.

Отже, для кваліфікації виявленого порушення саме як несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу необхідна наявність складу факторів. Несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу відноситься до порушень, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та, внаслідок яких здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу.

Натомість, пошкодження ЗВТ/лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно, належить до порушень за умови несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ.

Верховний Суд у постанові від 03 листопада 2020 року у справі №908/554/19 зазначив, що положення пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС прямо вказує на те, що несанкціонованим є втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу за наявності факту того, що витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), або інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. При цьому, Верховний Суд також вказав, що інше тлумачення цієї норми не відповідатиме змісту наведеного положення закону.

Розтлумачуючи ці ж положення, Верховний Суд неодноразово вказував на те, що несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту несанкціонованого втручання в роботу комерційного ВОГ шляхом пошкодження пломб, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Зазначене також підтверджується тим, що відповідно до положень глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу і його вартості.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 24 жовтня 2018 року у справі №914/2384/17, від 31 липня 2019 року у справі №904/4030/18, від 05 листопада 2019 року у справі №922/137/19, від 12 березня 2020 року у справі №920/1217/16, від 26 червня 2020 року у справі №911/720/19, від 08 вересня 2020 року у справі №922/4351/19, від 17 лютого 2021 року у справі №914/375/18, від 18 серпня 2021 року у справі №914/2108/19, від 23 листопада 2021 року у справі №920/1047/20, від 20 вересня 2023 року у справі 953/17713/19, від 13 березня 2024 року у справі № 914/2234/21, які були належним чином враховані судом першої інстанції.

При цьому, відповідно до правової позиції, яка викладена у постанові Верховного Суду від 18 листопада 2021 року у справі №903/160/21, та яка підтримана також постановами Верховного Суду від 25 січня 2023 року у справі № 903/160/21, від 20 вересня 2023 року у справі 953/17713/19, сама можливість викривлення даних обліку газу, яка була для цього підготовлена або створена через несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу (ЗВТ), вже є порушенням, яке кваліфікується як несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу та, відповідно, є підставою для нарахування необлікованого спожитого газу.

Таким чином, можна дійти висновку, що для здійснення нарахування необлікованого об`єму природного газу, зокрема, слід встановити несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ.

Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст. 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України). Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У частинах першій та другій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно з підпунктом 37 пункту 4 глави І Кодексу ГРМ, для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу).

При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 24 жовтня 2018 року у справі № 914/2384/17, від 14 квітня 2021 року у справі № 509/4515/18, від 12 липня 2023 року в справі № 454/934/21, від 10 квітня 2024 року у справі № 336/7371/19, яка була належним чином врахована судом першої інстанції.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу, що донарахування ціни необлікованого об`єму газу це не штрафні санкції, в свою чергу - це витрати за використаний але несплачений газ. Тобто для того, щоб здійснити донарахування ціни необлікованого газу потрібно встановити той факт, що він певний час не обліковувався та не сплачувався, чого не було зроблено представниками позивача та не враховувалося комісією під час прийняття рішення. Ні в акті про порушення, ні під час проведення засідання комісії також не встановлено, що факт втручання в конструкцію лічильника мав наслідком спотворення даних обліку газу.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що порушення цілісності пломби, само по собі не може свідчити про наявність складу правопорушення, оскільки ні актом, ні експертизою не встановлено, що саме пошкодження пломби вплинуло на роботу або конструкцію чи складові конструкції ЗВТ, та саме внаслідок пошкодження пломби - витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковувалася (обліковувалася частково чи з порушенням законодавства), та призвело до викривлення даних обліку природного газу. А отже, за відсутності обов`язкового елементу складу правопорушення, факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ - не доведений.

Отже, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановивши обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, надавши належну оцінку поданим доказам, а також балансу прав та інтересів сторін спору, дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні первісного позову.

Доводи апеляційної скарги позивача за первісним позовом не спростовують встановлені у справі фактичні обставини та висновки суду першої інстанції, обґрунтовано викладені у мотивувальній частині рішення, та фактично зводяться до незгоди позивача за первісним позовом з висновками суду, повторюють доводи позовної заяви.

При цьому, докази та обставини, на які посилається позивач за первісним позовом у апеляційній скарзі, були предметом дослідження суду першої інстанції і при їх дослідженні та встановленні були дотримані норми матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції правильно визначено характер спірних правовідносин, встановлено обсяг прав та обов`язків сторін, застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, що склались між сторонами, надано повну, всебічну та об`єктивну оцінку наявним у справі доказам, як кожному окремо, так і у їх сукупності та взаємозв`язку, та з урахуванням недоведеності позовних вимог АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблаз», ухвалено обґрунтоване рішення про відмову у їх задоволення.

Суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дав належну оцінку зібраним доказам, вірно послався на закон, що регулює спірні правовідносини, відтак дійшов законної та обґрунтованої позиції при вирішенні справи.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення Обухівського районного суду Київської області від 21 серпня 2024 року є законним та обґрунтованим, ухваленим на підставі норм матеріального та процесуального права, тому підстави для його скасування відсутні.

Щодо оскарження ОСОБА_1 ухвали Обухівського районного суду Київської області від 24 вересня 2024 року, то апеляційний суд зазначає наступне.

Встановлено, що 26 серпня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Литовченко О.С. звернувся до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення, в якому просив ухвалити додаткове рішення, щодо стягнення судових витрат на професійну правничу (правову) допомогу в розмірі 53000 грн.

Відмовляючи у задоволенні зазначеної вище заяви, суд першої інстанції виходив з того, що представник відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) не надав суду документи, які свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження), а отже фактично не підтвердив факт оплати коштів, тобто факт понесення ОСОБА_1 судових витрат.

Однак, колегія суддів не може в повній мірі погодитись із такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 15 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Відповідно до ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (частини 1-2 ст. 133 ЦПК України).

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву (ч. 8 ст. 141 ЦПК України).

Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі №554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі №520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі №209/3085/20).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини 1 та 2 ст. 2 ЦПК України).

Якщо сторона з поважних причин не може подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат до закінчення судових дебатів у справі, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог (ч. 1 ст. 246 ЦПК України).

Обміркувавши викладене, з урахуванням принципу розумності, суд зауважує, що:

у випадку якщо сторона з поважних причин до закінчення судових дебатів не могла подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, та подає ці докази разом з відповідною заявою після прийняття рішення по суті позовних вимог, то така сторона повинна обґрунтувати поважність причин не подання таких доказів суду до закінчення судових дебатів у справі;

у разі відсутності обґрунтування поважних причин чи їх неповажності суд відмовляє в задоволенні заяви про стягнення витрат.

Зазначений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 січня 2024 року у справі №285/5547/21, провадження №61-4799св23

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У справі, що переглядається: 26 серпня 2024 року до суду першої інстанції надійшла заява представника ОСОБА_1 - адвоката Литовченка О.С. про ухвалення додаткового рішення, щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу з долученими доказами понесених витрат на правничу допомогу у розмірі 53000 грн.

На підтвердження понесених витрат на правничу допомогу в суді першої інстанції представником ОСОБА_1 - адвокатом Литовченком О.С. подані копії наступних документів: договір №26/02/2024 про надання правничої (правової) допомоги від 26 лютого2024 року, додаток №1 від 27 лютого 2024 року до договору №26/02/2024 про надання правничої (правової) допомоги від 23 грудня 2022 року, акт приймання-передачі наданих послуг №1 від 22 серпня 2024 року до Договору №26/02/2024 про надання правничої (правової) допомоги від 26 лютого 2024 року з детальним описом послуг наданих адвокатом Литовченком О.С. на виконання доручення Клієнта згідно Додатку №1 до Договору №26/02/2024 про надання правничої (правової) допомоги від 26 лютого 2024 року;

обґрунтувань поважності причин не подання зазначених вище доказів суду першої інстанції до закінчення судових дебатів у справі, заява представника ОСОБА_1 - адвоката Литовченка О.С. не містить.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції по суті дійшов правильного висновку про відмову узадоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Литовченка О.С. про ухвалення додаткового рішення, щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу, проте не повно встановив обставини у справі, оскількизміст заяви не містить обґрунтування поважних причин неподання доказів, що підтверджують розмір судових витрат до закінчення судових дебатів у справі.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно ч. 4 ст. 376 ЦПК України, зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про незаконність та необґрунтованість оскаржуваної нею ухвали, порушення судом норм матеріального та процесуального права при її постановленні, на переконання апеляційного суду, не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи.

Оскільки дія оскаржуваного рішення Обухівського районного суду Київської області від 21 серпня 2024 року була зупинена ухвалою Київського апеляційного суду від 27 листопада 2024 року та у зв`язку із залишенням рішення суду першої інстанції без змін, необхідно поновити його дію.

Керуючись ст.ст.367,374,375,381-384, ЦПК України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» залишити без задоволення.

Рішення Обухівського районного суду Київської області від 21 серпня 2024 року залишити без змін.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 24 вересня 2024 року змінити в частині мотивів для відмови в ухваленні додаткового рішення по справі. В решті оскаржуване судове рішення залишити без змін.

Поновити дію рішення Обухівського районного суду Київської області від 21 серпня 2024 року.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено 24 лютого 2025 року.

Суддя-доповідач К.П. Приходько

Судді Т.О. Писана

С.О. Журба