Гребінківський районний суд Полтавської області
___________________________________________________________________________________
Справа №: 528/818/24
Провадження № 2/528/22/25
10 лютого 2025 року м. Гребінка
Гребінківський районний суд Полтавської області у складі:
головуючого судді Вітківського М.О.,
при секретарі Коваленко О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Гребінка без проведення технічної фіксації судового засідання в порядку загального позовного провадження цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на 4/15 частини земельної ділянки у порядку спадкування за законом та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визнання права власності на 4/15 частини земельної ділянки у порядку спадкування за законом,-
в с т а н о в и в:
Пояснює, що за час свого життя ОСОБА_5 заповіту не склав. Після смерті свого батька позивач прийняв спадщину шляхом проживання на момент смерті.
Іншими спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_5 , які прийняли спадщину є сини спадкодавця, ОСОБА_2 (рідний брат позивача, перший відповідач у справі), ОСОБА_3 (рідний брат позивача, другий відповідач у справі), дочка спадкодавця ОСОБА_4 (рідна сестра позивача, третій відповідач у справі) та дружина спадкодавця, ОСОБА_6 (мати позивача). У зв`язку з тим, що спадщину після смерті ОСОБА_5 прийняло п`ятеро спадкоємців, кожен з них отримав право оформити на своє ім`я по 1/5 частині земельної ділянки.
Вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_6 . На момент смерті вона мала право на 1/5 частину вищевказаної земельної ділянки. За час свого життя ОСОБА_6 на вищевказану частину земельної ділянки заповіту не склала.
З метою переоформлення спадщини, позивач, як спадкоємець за законом першої черги вчасно звернувся до Лубенської державної нотаріальної контори. Проте, у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус позивачу відмовив, мотивуючи свої дії тим, що виник спір щодо розподілу спадкового майна.
Іншими спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_6 , які прийняли спадщину є сини спадкодавця, ОСОБА_2 (рідний брат позивача, перший відповідач у справі), ОСОБА_3 (рідний брат позивача, другий відповідач у справі). У зв`язку з тим, що спадщину за законом після смерті ОСОБА_6 прийняло троє спадкоємців, кожен з них отримав право оформити на своє ім`я по 1/15 частині вищевказаної земельної ділянки.
Таким чином частки у спадковій земельній ділянці розподілились наступним чином:
позивач має право оформити на своє ім`я 4/15 частини земельної ділянки (1/5 частина після смерті батька, 1/15 частина після смерті матері, 1/5+1/15=4/15);
перший та другий відповідачі мають право оформити на своє ім`я кожен по 4/15 частини земельної ділянки (1/5 частина після смерті батька, 1/15 частина після смерті матері, 1/5+1/15=4/15). Разом з тим, перший відповідач ОСОБА_2 не бажає переоформляти на своє ім`я належну йому за законом частину вищевказаної земельної ділянки та не заперечує проти того, щоб його частку оформив на своє ім`я позивач;
третій відповідач має право оформити на своє ім`я 1/5 частину земельної ділянки після смерті батька.
Внаслідок таких обставини що склалися, з метою захисту прав та охоронюваних законом інтересів, позивач вимушений звернутися до суду з позовом про визнання права власності на 8/15 частини земельної ділянки у порядку спадкування за законом.
Згідно відповіді № 738409 від 14.08.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
20 серпня 2024 року до суду надійшла відповідь Відділу ведення реєстру територіальної громади та реєстрації місця проживання громадян виконавчого комітету Гребінківської міської ради, згідно якої встановлено, що відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
20 серпня 2024 року до суду надійшла відповідь Відділу ведення реєстру територіальної громади та реєстрації місця проживання громадян виконавчого комітету Гребінківської міської ради, згідно якої встановлено, що відомості про реєстрацію місця проживання по Гребінківській ТГ та інші персональні дані на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , відсутні.
12.09.2024 року на виконання ухвали суду від 21.08.2024 року із Лубенської державної нотаріальної контори надійшли копії спадкових справ, відкритих після смерті ОСОБА_5 (помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та ОСОБА_6 (померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ) (а.с.33-69).
Ухвалою Гребінківського районного суду Полтавської області від 20.11.2024 року, клопотання представника позивача адвоката Чумарного Анатолія Івановича про зменшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на 4/15 частини земельної ділянки у порядку спадкування за законом, задоволено. Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визнання права власності на 4/15 частини земельної ділянки у порядку спадкування за законом - прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на 4/15 частини земельної ділянки у порядку спадкування за законом. Підготовче засідання призначено на 05.12.2024 року о 10-00 год. (а.с.124-127).
05.12.2024 року постановлено ухвалу суду про виклик відповідача ОСОБА_4 , в призначені судові засідання, шляхом опублікування оголошення на офіційному веб порталі Судова влада України.
10.02.2025 року позивач за первісним позовом (відповідач за зустрічним позовом) та його представник адвокат Чумарний А.І., у судове засідання не з`явилися, вони належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, натомість адвокатом Чумарним А.І., через канцелярію суду подано заяву про розгляд справи без їх участі. Заявлені зменшені позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять задовольнити. Крім того, проти заявлених вимог по зустрічному позову не заперечують.
10.02.2025 року відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, він належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, натомість ним раніше через канцелярію суду було подано заяву про розгляд справи за відсутності сторони, позовні вимоги первісного позову визнає у повному обсязі (а.с.76).
10.02.2025 року відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) ОСОБА_3 , та його представник адвокат Потапенко А.М. у судове засідання не з`явилися, вони належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, натомість адвокатом Потапенком А.М., надіслано заяву про розгляд справи за відсутності сторони, заявлені позовні вимоги зустрічного позову підтримує в повному обсязі, проти заявлених зменшених вимог по первісному позову не заперечує.
10.02.2025 року в судове засідання відповідач ОСОБА_4 не з`явилась. За останнім відомим місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , судова кореспонденція відповідачем не отримана, конверт повернувся до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».
Крім того, відповідач викликалася до суду шляхом опублікування на офіційному веб-сайті Судової влади України оголошення про виклик до Гребінківського районного суду Полтавської області. Від неї не надходило заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи, відзиву не подавала.
З огляду на положення ст.128 ЦПК України, вона вважається такою, що належним чином сповіщена про день і час розгляду справи.
За нормою ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ч.1 ст.281 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.
Згідно ухвали суду від 10.02.2025 року суд ухвалив провести заочний розгляд даної цивільної справи.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до наступного висновку.
Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України).
Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову це матеріально-правова вимога позивача, стосовно якої він просить ухвалити рішення, у матеріальному розумінні це певна річ (об`єкт), щодо якої виник спір.
Згідно ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 09.05.2024 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 9 (а.с.11).
З матеріалів спадкової справи, наданої на виконання ухвали суду від 21.08.2024 року із Лубенської державної нотаріальної контори, до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , вбачається, що після смерті свого батька позивач прийняв спадщину шляхом проживання на момент смерті. Іншими спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_5 , які прийняли спадщину є сини спадкодавця, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , дочка спадкодавця ОСОБА_4 та дружина спадкодавця, ОСОБА_6 . У зв`язку з тим, що спадщину після смерті ОСОБА_5 прийняло п`ятеро спадкоємців, кожен з них отримав право оформити на своє ім`я по 1/5 частині земельної ділянки (а.с. 12, 33-44).
ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_3 , виданим 09.05.2024 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 21 (а.с.11 зворот).
З матеріалів спадкової справи, наданої на виконання ухвали суду від 21.08.2024 року із Лубенської державної нотаріальної контори, до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 , вбачається, що після її смерті спадкоємцями за законом першої черги, які прийняли спадщину є сини спадкодавця, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (а.с.45-69).
Із постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, виданої Лубенською ДНК від 08.07.2024 року №1110/02-31, слідує, що у видачі свідоцтв про право на спадщину на ім`я ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на спадкове майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 нотаріус відмовив, у зв`язку з тим, що між спадкоємцями виник спір щодо розподілу спадкового майна (а.с.17).
Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема ст. 1 Першого протоколу до неї, передбачено право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплено й у вітчизняному законодавстві. Так, відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Згідно з нормою ст. 319 ЦК України власник володіє, користується і розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Він сам вирішує, що робити зі своїм майном, керуючись виключно власними інтересами, здійснюючи щодо цього майна будь-які дії, які не повинні суперечити закону і не порушують прав інших осіб та інтересів суспільства. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Відповідно до ч.2 ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
За приписами ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, яка необхідна для їх обслуговування, якщо інший її розмір не визначений заповітом.
За нормою ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно із ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Відповідно до ч.ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
За приписами ч.1 ст. 1225 Цивільного кодексу України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.
Відповідно до п. «г» ч. 1 ст. 81 ЗК України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини.
У відповідності ч. 1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.
Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Відповідно до ч. 2 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права.
З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що позови, як первісний так і зустрічний є обгрунтованими та підлягають до задоволення у повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 15, 16, 1216-1217, 1261-1265, 1268-1270 Цивільного кодексу України, ст. ст. 12, 13, 81, 89, 206, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, --
в и р і ш и в:
Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на 4/15 частини земельної ділянки у порядку спадкування за законом - задовольнити повністю.
Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визнання права власності на 4/15 частини земельної ділянки у порядку спадкування за законом - задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку тобто, роз`яснюється, що апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання)без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Складання повного тексту судового рішення відкласти не більше як на п`ять днів з дня закінчення розгляду справи, і визначити кінцеву дату складення повного судового рішення 20.02.2025 року.
На виконання п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін:
Позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1
Відповідач за первісним та зустрічним позовом: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідач за первісним та зустрічним позовом: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , останнє відоме місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Повний текст рішення виготовлено 21.02.2025 року.
Суддя М. О. Вітківський