СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-во/759/63/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Кравченка Ю.В., присяжних Кузнєцової Л.П., Мусієнка М.М., розглянувши без повідомлення учасників справи заяву про виправлення описки в рішенні Святошинського районного суду міста Києва від 23 грудня 2024 року у справі № 759/20505/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Головне управління Національної гвардії України, Військова частина НОМЕР_1 Національної гвардії України, про оголошення особи померлою,

В С Т А Н О В И В

13.02.2025 до суду звернулася ОСОБА_1 із заявою про виправлення описки в рішенні Святошинського районного суду міста Києва від 23 грудня 2024 року у справі № 759/20505/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Головне управління Національної гвардії України, Військова частина НОМЕР_1 Національної гвардії України, про оголошення особи померлою.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.02.2025 головуючим суддею визначено Кравченка Юрія Вікторовича. Справа передана судді 13.02.2025.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначає, що у рішенні від 23 грудня 2024 року не було зазначено адресу місця реєстрації ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та місце його загибелі.

Згідно з ч. 2 ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з тим, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши заяву, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. ч.1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Частина 4 статті 263 ЦПК України передбачає врахування висновків щодо застосування відповідних норм права, викладених в постановах Верховного Суду, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Відповідно до постанови Верховного Суду у справі № 369/8367/16-ц від 14.01.2019 описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. При цьому, не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У постанові від 28 листопада 2024 року в справі № 990/162/23 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що в розумінні процесуального закону описка - це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування росіянізмів та діалектизмів тощо. Опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Згідно з пунктом 19 постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

З огляду на те, що в рішенні суду допущена описка, і виправлення цієї описки не змінює і не спотворює зміст рішення суду, вона підлягає виправленню.

Отже, заяву слід задовольнити.

Керуючись ст. 258, 260, 269, 353-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Виправити описку, допущену в рішенні Святошинського районного суду міста Києва від 23 грудня 2024 року у справі № 759/20505/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Головне управління Національної гвардії України, Військова частина НОМЕР_1 Національної гвардії України, про оголошення особи померлою.

Другий абзац резолютивної частини рішення викласти в такій редакції:

«Оголосити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження: Україна, місто Київ, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , померлим від дня його вірогідної загибелі, ІНФОРМАЦІЯ_3 , в місті Маріуполі Донецької області під час захисту Батьківщини внаслідок збройної агресії російської федерації проти України».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Ю.В. Кравченко

Присяжні Л.П. Кузнєцова

М.М. Мусієнко