Справа № 307/674/25
Провадження № 2-о/307/15/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2025 року м. Тячів

Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Сойма М.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , де заінтересовані особи: Тересвянська селищна рада Тячівського району Закарпатської області, Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області, про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, де заінтересовані особи: Тересвянська селищна рада Тячівського району Закарпатської області, Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області, про встановлення факту, що має юридичне значення - факту прийняття рішення дев`ятнадцятої сесії Тересвянської селищної ради двадцять першого скликання від 02 квітня 1994 року про передачу у власність земельних ділянок ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи (частина третя статті 124 Конституції України).

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожний із процесуальних кодексів встановлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.

Цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників (частина перша статті 1 ЦК України).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (частина перша статті 19 ЦПК України).

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України).

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 293 ЦПК України однією з категорій справ окремого провадження є справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з частинами першою, другою статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Таким чином, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справі № 752/20365/16-ц (провадження № 61-24660св18), від 05 грудня 2019 року у справі № 750/9847/18 (провадження № 61-18230св19, від 03 лютого 2021 року у справі № 644/9753/19 (провадження № 61-14667св20), від 16 червня 2021 року у справі № 643/6447/19 (провадження № 61-14968св20), від 08 вересня 2021 року у справі № 641/5187/20 (провадження № 61-5204св21).

При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18)).

Згідно доданої до матеріалів заяви копії виписки з рішення дев`ятнадцятої сесії Тересвянської селищної ради двадцять першого скликання від 02 квітня 1994 року про передачу земельних ділянок у приватну власність, сесія Тересвянської селищної ради народних депутатів рішила передати у приватну власність громадянам селища Тересви земельні ділянки, які були в їх постійному користуванні для обслуговування житлових будинків та ведення особистих підсобних господарств, де у списку під № 147 вказано « ОСОБА_3 , АДРЕСА_1 ».

Даний документ не є правовстановлюючим, а відсутність можливості усунути допущену в ньому описку в позасудовому порядку заявницею не обгрунтована.

Питання усунення помилок в документах, які видані органом місцевого самоврядування, не вирішується в порядку окремого провадження, а повинні вирішуватися органом, який таку описку допустив, чи його правонаступником.

Заявницею разом із заявою про встановлення факту не подано доказів на підтвердження того, що до її пред`явлення вона зверталася до органу місцевого самоврядування для виправлення описки, чи за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але їй в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови.

Указані обставини унеможливлюють вирішення в порядку окремого провадження заяви, в якій заявниця фактично просить встановити факт помилки у рішенні органу місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Судом встановлено, що заява ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення - факту прийняття рішення дев`ятнадцятої сесії Тересвянської селищної ради двадцять першого скликання від 02 квітня 1994 року про передачу у власність земельних ділянок ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не підлягає судовому розгляду, адже чинним законодавством передбачено позасудове встановлення такого факту шляхом виправлення допущеної описки у рішенні органом місцевого самоврядування, який прийняв таке рішення, або його правонаступником, а тому у відкритті провадження у справі слід відмовити.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 186, 260, 315, 353-354 ЦПК України, п. 3 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про судовий збір», суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , де заінтересовані особи: Тересвянська селищна рада Тячівського району Закарпатської області, Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області, про встановлення факту, що має юридичне значення.

Повернути заявниці ОСОБА_1 сплачену суму судового збору в розмірі 605, 60 гривень згідно квитанції від 20 лютого 2025 року.

Повернути заявниці ОСОБА_1 заяву разом із усіма доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Ухвалу складено 24 лютого 2025 року.

Суддя Тячівського районного суду

Закарпатської області: Сойма М.М.