Номер провадження 2/754/1009/25
РІШЕННЯ

Іменем України

21 лютого 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.

за участю секретаря судового засідання Івченка В.А.

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до Київської міської ради

про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно,

Стислий виклад позицій сторін

15 серпня 2024 року Позивачка звернулася до суду з цим позовом. Вона просить:

- визначити їй додатковий строк протягом двох місяців з часу набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- визнати право власності на спадкове майно.

Позов обґрунтовано тим, що строк прийняття спадщини було пропущено з поважних причин, оскільки через російську агресію Позивачка з малолітньою дитиною була змушена покинути Україну та перебувати за кордоном як біженка. Про смерть матері їй стало відомо лише 19 квітня 2024 року, після повернення в Україну.

Київська міська рада у відзиві на позов просив ухвалити рішення відповідно до чинного законодавства України. Відповідач визнав обставини, що Позивачка - є донькою померлої, яка є власницею квартири. Він звернув увагу на те, що Позивачка виїхала з України в серпні 2021 року, тобто до початку повномасштабної війни, та повернулася лише у квітні 2024 року. Відповідач підкреслив, що оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою.

Київська міська рада просила розглянути справу без участі представника.

КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

02.09.2024 Святошинський районний суд м. Києва постановив ухвалу про передачу справи за підсудністю до Деснянського районного суду м. Києва.

09.10.2024 позовна заява надійшла до Деснянського районного суду м. Києва (надалі - Суд).

15.10.2024 Суд постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

21.10.2024 до Суду надійшла заява про усунення недоліків, представник Позивачки усунув недоліки, зазначені в ухвалі суду від 15.10.2024.

05.11.2024 Суд постановив ухвалу про відкриття провадження у справі.

26.11.2024 Суд постановив ухвалу про заміну неналежного відповідача - Дванадцяту київську державну нотаріальну контору на належного відповідача - Київську міську раду.

15.01.2025 Суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи судового розгляду по суті.

11.02.2025 Позивачка подала клопотання про проведення судового засідання за її відсутності, просила судовий розгляд здійснювати на підставі наявних у суду матеріалів.

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Позивачка, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є дочкою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтво про народження НОМЕР_1 , видане Дарницьким відділом РАЦС від 09.03.1983, витяг з Держаного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 2 від 09.07.2024).

ІНФОРМАЦІЯ_4 матір Позивачки померла у віці 83 роки, про що 17 березня 2022 року складено відповідний актовий запис № 396.

На момент смерті вона проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Ця квартира належила на праві власності у рівних частинах Позивачці та її матері (договір-купівлі продажу, що зареєстрований Українською біржею "Десятинна" від 23.01.1998 № 356-А/127, та зареєстрованого в Бюро 23.02.1998 за реєстровим № 8631).

У цей час Позивачка була за кордоном, вона виїхала 02.08.2021 і повернулась до України 19.04.2024 (доказ паспорт № НОМЕР_2 ).

11 червня 2024 року Позиваці було видано повторно свідоцтво про смерть № НОМЕР_3 серія 1-БК її матері.

04 липня 2024 року за заявою Позивачки після смерті ОСОБА_2 заведено спадкову справу № 72662672 (витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі №77545518 від 04.07.2024).

04 липня 2024 року державний нотаріус Дванадцятої Київська державної нотаріальної контори Тітова О.В. з посиланням на статтю 1270 ЦК України винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки Позивачка пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини у неї відсутній оригінал документа, що посвідчує право власності спадкодавця на спадкове майно.

З заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 звернулася лише Позивачка, а інші особи з заявами не звертались (довідка від 24.01.2025 державного нотаріуса Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Тітової О.В.).

ОЦІНКА СУДУ

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (частина перша та друга статті 1269 ЦК України).

Строки для прийняття спадщини врегульовано у статті 1270 ЦК України.

Зокрема, для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Водночас, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 та багатьох інших.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою (пункти 57, 58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року в справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24)).

За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (пункти 54, 55 вказаної вище постанови).

Застосування норм права, висновків Верховного Суду до фактів встановлених судом

Суд, застосовуючи ці висновки при вирішені питання щодо визначення Позивачці додаткового строку для прийняття спадщини, виходить з того, що:

- у період з 9 березня 2022 року по 9 вересня 2022 року, коли Позивачка мала можливість прийняти спадщину після смерті матері, вона перебувала за кордоном.

- воєнний стан, введений в Україні 24 лютого 2022 року, хоча і після її виїзду, створив додаткові обставини, які могли ускладнити повернення Позивачки в Україну, особливо з неповнолітньою дитиною;

- піклування про безпеку дитини в умовах воєнного стану є об`єктивною та поважною причиною для затримки повернення в Україну, в тому числі з метою подання заяви до нотаріуса;

- матір Позивачки померла на початку повномасштабного вторгнення. Позивачка втратила з нею зв`язок, тому не просто перебувала за кордоном, а й була позбавлена можливості дізнатися про смерть матері.

За конкретних фактичних обставин цієї справи, Суд причини пропуск строку для прийняття спадщини оцінює з урахуванням того, що у зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України в нашій державі з 24 лютого 2022 року діє воєнний стан, який безпосередньо вплинув на всі сфери життя, в тому числі й на відносини спадкування. Держава також визнала, що існують об`єктивні обставини, що впливали на своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, тому з метою дотримання прав громадян були прийняті, зокрема, постанова Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", Закон України 8 листопада 2023 року № 3450-IX "Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини".

Суд, ураховуючи тривалу війну в Україні, яка призвела до значних ускладнень для громадян, вливає на їх ментальний та психологічний стан, можливості реалізувати свої права, вважає що за конкретних обставин справи є підстави для визнання поважними причини пропуску строку та надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Суд, зважаючи викладені вище, а також відсутність інших спадкоємців майна та те, що Позивачка є співвласником квартири, виснував, що такого не є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням в інтереси територіальної громади.

Навпаки, надання додаткового строку спадкоємцю за законом, в надскладних умовах, що склались в країні, забезпечить справедливий баланс між реальним інтересами Позивачки, та публічними інтересами.

Відмова у задоволенні позову призведе до несправедливого позбавлення Позивачки її права на спадкове майно. Тому, керуючись принципами верховенства права, справедливості та розумності, Суд задовольняє позовні вимоги в частині позовної вимоги щодо визначення додаткового строку - два місяця, з часу набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті.

Окрім вимоги щодо продовження строку для прийняття спадщини, позивачка також просить визнати за нею право власності на спадкове майно. Це пов`язано з тим, що у постанові державний нотаріус вказав й інші підстави для відмови у вчиненні нотаріальної дії, які не стосуються пропуску строку для прийняття спадщини, зокрема, щодо наявності оригіналів документів.

Згідно з частиною першою статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку. Схожий за змістом правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 11 травня 2022 року у справі № 450/3258/17, від 28 квітня 2022 року у справі № 352/494/16-ц.

В іншій постанові Верховний Суд роз`яснив, що "визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину" (постанова від 14 липня 2021 року у справі № 237/2312/17 (провадження № 61-23150св19)).

Верховний Суд також вказав, що "у разі пропуску строку для прийняття спадщини належним способом захисту є вимога про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Вимоги про визнання поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом та визнання права власності на спадкове майно за наявності відмови приватного нотаріуса у видачі свідоцтва про прийняття спадщини через пропуск особою строку для прийняття спадщини є неналежним способом захисту" (постанова від 23 листопада 2023 року у справі № 521/22063/20 (провадження № 61-3760св23)).

Отже, Суд, визначаючи спадкоємцю додатковий строк для прийняття спадщини, не повинен і не може одночасно вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Після отримання додаткового строку, спадкоємець має звернутися до нотаріуса для оформлення своїх спадкових прав.

Поки Позивачка не прийняла спадщину, не подавши заяви про це у встановлений строк, в тому числі на виконання рішення суду про визначення додаткового строку, склад спадкового майна не може бути встановлений. Тому вимога щодо визнання права власності на спадкове майно є передчасною та не підлягає задоволенню.

Щодо розподілу судових витрат

Якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору (частина дев`ята статті 141 ЦПК України).

З огляду на те, що спір виник внаслідок неправильних дій Позивачки, яка зволікала з подачею, Суд не відшкодовує їй понесені судові витрати, пов`язані з розглядом справи.

Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 263-265, 268 ЦПК України, Суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; ІПН НОМЕР_4 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик 36, ) про визнання додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити частково.

Визначити - ОСОБА_1 додатковий строк - два місяця, з часу набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

В задоволенні інших вимог - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Через неявку всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує повне рішення без його проголошення (частина четверта статті 268 ЦПК України), а датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частина п`ята статті 268 ЦПК України) - 21 лютого 2025 року.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО