Справа №705/2826/24
2/705/561/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2025 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області

в складі:

головуючого судді Гудзенко В.Л.

за участю секретаря судового засідання Юрченко А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Оксанинської сільської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Оксанинської сільської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В позовній заяві зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 03.11.2020. В березні 2024 року позивач в Оксанинській сільській раді дізнався про наявність заповіту на його ім`я від імені ОСОБА_3 відносно земельної ділянки з кадастровим № :02:000:0427 площею 4,3887 га.

Позивач та покійний родинного зв`язку не мали, були знайомі за життя заповідача, мали спільні справи.

Після смерті ОСОБА_3 , позивач в с. Оксанина не приїздив тривалий час, після початку повномасштабного вторгнення на території України з боку російської федерації був добровільно мобілізований до лав Збройних Сил України, що фактично позбавило його можливості підтримувати спілкування з померлим.

Заповіт був посвідчений в Оксанинській сільській раді 18.12.2014 року за номером 58, про наявність такого заповіту ОСОБА_3 не повідомляв за життя позивача, а відповідно він не звертався після смерті заповідача до органів нотаріату.

Дізнавшись про наявність заповіту позивач звернувся до державного нотаріуса Першої Уманської державної нотаріальної контори Кравець Г.В. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , оскільки спадкову справу в даного нотаріуса вже відкрила дружина померлого.

19 квітня 2024 року, представник позивача отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії за вих..№552/02-31. В даній постанові державний нотаріус Першої Уманської державної нотаріальної контори Кравець Г.В. зазначила, що відмовляє ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку розміром 4,3887га, розташованої на території Оксанинської сільської ради Уманського району Черкаської області, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :02:000:0427, після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з відсутністю у спадкоємця факту прийняття спадщини ( пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини ).

Вважає, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а тому просить позов задоволити.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, на адресу суду представник позивача подала заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином, причини неявки суду не відомі.

Представник відповідача Оксанинської сільської ради в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду подав заяву, в якій вказано, що він просить розглянути справу без його участі, а справу вирішити згідно з чинним законодавством України.

Відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 4,3887га, розташованої на території Оксанинської сільської ради Уманського району Черкаської області, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :02:000:0427, належної спадкодавцю на підставі державного акту серія ЯЗ №195000 від 20 січня 2009 року.

Згідно заповіту, посвідченого в Оксанинській сільській раді 18.12.2014 року за номером 58, ОСОБА_3 належну йому на праві власності земельну ділянку надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :02:000:0427, площею 4,3887 га розташовану в адмінмежах Оксанинської сільської ради Уманського району Черкаської області, заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно постанови державного нотаріуса Першої Уманської державної нотаріальної контори від 19.04.2024, відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку розміром 4,3887га, розташованої на території Оксанинської сільської ради Уманського району Черкаської області, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :02:000:0427, після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . В постанові зазначено, що на підставі заяви ОСОБА_2 від 24.11.2020 про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_3 , відкрита спадкова справа №279/2020. На момент заведення спадкової справи, спадкові договори, спадкові справи на ім`я та від імені ОСОБА_3 були відсутні, але виявлено заповіт, посвідчений Оксанинською сільською радою Уманського району Черкаської області 18 грудня 2014 року за реєстровим №58 на земельну ділянку розміром 4,3887га, розташованої на території Оксанинської сільської ради Уманського району Черкаської області, наданої для ведення товарного с/г виробництва на ім`я ОСОБА_1 . Видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку не можливо, в зв`язку з відсутністю у спадкоємця факту прийняття спадщини ( пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини ), що суперечить ст.ст. 1268-1270, 1296 ЦК України.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків,передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини,які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень,крім випадків,встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Стаття 13 ЦПК України визначає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідноч.2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідност.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Положеннями статті 78ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази,що одержані з порушенням порядку,встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може йому визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємців на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався своєчасно правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 30.01.2020 №487/2375/18, від 17.02.2020 №357/732/19, від 27.02.2020 у справі №419/3788/17, від21.05.2020 у справі №404/251/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24постанови від 30.05.2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Крім того, відповідно до п. 24 вказаної постанови, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином ОСОБА_1 строк прийняття спадщини пропустив з поважної причини, позовні вимоги знайшли своє підтвердження в судовому засіданні і позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 11, 12, 13, 76-78, 81, 83, 141, 258, 264-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов - задовольнити.

Визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном на два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів через Уманський міськрайоннийсуд Черкаської області,з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.Л. Гудзенко