УХВАЛА

25 лютого 2025 року

м. Київ

справа № 363/1248/20

провадження № 61-1764ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.,

розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Старика Володимира Михайловича на постанову Київського апеляційного суду

від 20 листопада 2024 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 20 листопада 2024 року у справі за позовом керівника Вишгородської окружної прокуратури

в інтересах держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області до Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним розпорядження та витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2020 року керівник Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області (далі - Пірнівська сільська рада) звернувся до суду з вищевказаним позовом до Вишгородської районної державної адміністрації Київської області (далі - Вишгородська РДА), ОСОБА_1 , в якому просив суд усунути перешкоди

у здійсненні Пірнівською сільською радою Вишгородського району Київської області права користування та розпорядження земельною ділянкою водного фонду, шляхом:

- визнання недійсним розпорядження Вишгородської РДА від 13 березня 2010 року № 990 «Про передачу земельних ділянок у власність 5-ти громадянам України для ведення особистого селянського господарства на території Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області в частині відведення у приватну власність ОСОБА_1 земельної ділянки площею 2,000 га»;

- скасування рішення державного реєстратора № 55847749 від 22 грудня 2020 року про реєстрацію права приватної власності ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 0,3 га з кадастровим номером :29:076:6013;

- скасування рішення державного реєстратора № 55847487 від 22 грудня 2020 року про реєстрацію права приватної власності ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 1,7 га з кадастровим номером :29:076:6014;

- повернення на користь Пірнівської сільської ради з незаконного володіння ОСОБА_1 вказаних земельних ділянок.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 20 червня 2024 року у задоволенні позову керівника Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Пірнівської сільської ради до Вишгородської РДА, ОСОБА_1 про визнання недійсним розпорядження та витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 20 листопада 2024 року апеляційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави

в особі Київської ОДА задоволено частково.

Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 20 червня 2024 року скасовано.

Позов керівника Вишгородської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Київської ОДА задоволено частково.

Скасовано державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 0,3 га кадастровий номер :29:076:6013 та на земельну ділянку площею 1,7 га кадастровий номер :29:076:6014.

Повернуто державі в особі: Київської ОДА земельні ділянки площею 0,3 га кадастровий номер :29:076:6013 та на земельну ділянку площею 1,7 га кадастровий номер :29:076:6014, які розташовані на території Пірнівської сільської ради.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Київської обласної прокуратури судовий збір за подачу позовної заяви та апеляційної скарги в розмірі 3 678,50 грн.

Стягнуто з Вишгородської РДА на користь Київської обласної прокуратури судовий збір за подачу позовної заяви та апеляційної скарги в розмірі 3 678,50 грн.

У решті позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 листопада 2024 року виправлено описку у третьому абзаці резолютивної частини постанови Київського апеляційного суду від 20 листопада 2024 року, зазначивши замість помилково зазначеного: «Повернути державі в особі: Київської обласної державної адміністрації», вірне «Повернути державі в особі: Пірнівської сільської ради Вишгородської районної державної адміністрації Київської області».

11 лютого 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Старик В. М. засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 20 листопада 2024 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 20 листопада 2024 року (надійшла до суду

13 лютого 2025 року), у якій, посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, просив суд скасувати оскаржувані судові рішення в частині задоволених вимог, передати справу в цій частині на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 14 лютого 2025 року касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Старика В. М. залишено без руху з наданням строку для усунення її недоліків, а саме запропоновано: надати докази поважності пропуску строку подачі касаційної скарги; надати докази вартості спірного майна та доплатити судовий збір. Зазначено строк виконання ухвали, а також попереджено про наслідки її невиконання.

24 лютого 2025 року до Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» на усунення недоліків, вказаних в ухвалі Верховного Суду від 14 лютого 2025 року, надійшла заява про усунення недоліків, докази дати отримання копій оскаржуваних рішень, докази вартості спірного майна та квитанція про доплату судового збору.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів

з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску

з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У клопотанні про поновлення строку подачі касаційної скарги вказано, що копію постанови та ухвали суду апеляційної інстанції отримано засобами електронного зв`язку 20 січня 2025 року, що підтверджено доказами.

Дослідивши клопотання представника заявника, Верховний Суд вважає за можливе задовольнити клопотання про поновлення строку подачі касаційної скарги.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів

у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставами касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду

від 20 листопада 2024 року та ухвали Київського апеляційного суду від 20 листопада 2024 року представник заявника зазначає неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме:

- суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду

від 22 лютого 2022 року у справі № 201/16373/16-ц (провадження № 14-27цс21) та

у постановах Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі № 755/3293/16-ц (провадження № 61- 7580св20), від 10 січня 2024 року у справі № 501/1672/22 (провадження № 61- 16084св23), від 17 січня 2024 року у справі № 441/1159/21 (провадження № 61- 14938св23), від 20 серпня 2024 року у справі № 947/37261/21 (провадження № 61- 7737св24);

- відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права

у подібних правовідносинах, а саме частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» та статті 76 ЦПК України;

- суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Відповідно до абзацу 4 пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у пунктах 2 і 3 частини першої статті 389 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Касаційна скарга представника ОСОБА_1 - адвоката Старика В. М. подана

з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, зокрема, касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 3, 4 частини другої статті 389 ЦПК України та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, зокрема, касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені абзацом 4 пункту 5 частини другої статті 389 ЦПК України.

З урахуванням наведеного касаційне провадження у цій справі необхідно відкрити.

У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Старик В. М. заявив клопотання про зупинення дії постанови Київського апеляційного суду

від 20 листопада 2024 року.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Клопотання про зупинення виконання (дії) судового рішення має бути мотивованим, містити достатні та обґрунтовані підстави для зупинення виконання судового рішення, підтверджені певними доказами.

Оскільки у клопотанні не наведено обґрунтованих підстав, які б були підтверджені доказами та за яких суд касаційної інстанції може зупинити виконання оскаржуваних судових рішень, тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 389, 390, 394, 395, 411, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Старика Володимира Михайловича про поновлення строку подачі касаційної скарги задовольнити. Поновити представнику ОСОБА_1 - адвокату Старику Володимиру Михайловичу процесуальний строк для подачі касаційної скарги.

Відкрити касаційне провадження у справі за позовом керівника Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області до Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним розпорядження та витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння, за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Старика Володимира Михайловича на постанову Київського апеляційного суду від 20 листопада 2024 року та ухвалу Київського апеляційного суду

від 20 листопада 2024 року.

Витребувати з Вишгородського районного суду Київської області вищевказану цивільну справу (№ 363/1248/20).

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Старика Володимира Михайловича про зупинення дії постанови Київського апеляційного суду від 20 листопада 2024 року відмовити.

Надіслати іншим учасникам справи копію касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою

і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк який не може перевищувати чотирнадцять днів з дня вручення цієї ухвали.

До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, які відповідно до частини шостої статті 14 ЦПК України зобов`язані зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрували його, що вони мають обов`язок зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомитися із копією касаційної скарги та доданих документів, що подані у цій справі, виключно через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Г. В. Коломієць

Б. І. Гулько

Д. Д. Луспеник