ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

21 лютого 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 686/30779/24

Провадження № 22-ц/820/714/25

Хмельницький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Спірідонової Т.В. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадженняза апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 січня 2025 року, в складі судді Павловської А.А., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дружини,

встановив:

Не погоджуючись з рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 січня 2025 року, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно з частиною 2 статті 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини першої розділу XIII «Перехiднi положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляцiйнi та касацiйнi скарги подаються учасниками справи до або через вiдповiднi суди, а матерiали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що дiяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

Відповідно до пункту 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення.

04 вересня 2021 року у газеті «Голос України» № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку, з початком функціонування яких зазнає змін порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Станом на час звернення з апеляційною скаргою ОСОБА_1 . Єдина судова iнформацiйно-телекомунікаційна система вже функціонувала і функціонує на цей час.

Тобто, подання апеляційної скарги більше не регулюється пiдпунктом 15.5 пункту 15 частини першої розділу XIII «Перехідні положення ЦПК України, вiдповiдно до якого така скарга подається за правилами ЦПК України в попередній редакції, тобто через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення, а порядок подання апеляційної скарги з 05 жовтня 2021 року регулюється виключно статтею 355 ЦПК України.

Згідно з частиною 1 статті 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

12 лютого 2025 року апелянт в порушення частини 1 статі 355 ЦПК України подав апеляційну скаргу через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області. З матеріалів справи слідує, що повний текст оскаржуваного рішення складено 14 січня 2024 року, останнім днем для подачі апеляційної скарги було 13 лютого 2025 року. Апеляційна скарга подана ОСОБА_1 до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області 12 лютого 2025 року та в подальшому направлена до Хмельницького апеляційного суду, який отримав її 17 лютого 2025 року, тобто з пропуском встановленого ЦПК України строку. При цьому, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не було подано.

Враховуючи вищенаведене, ОСОБА_1 пропустив строк, передбачений статтею 354 ЦПК України, для подання апеляційної скарги, оскільки суд апеляційної інстанції отримав скаргу лише 17 лютого 2025 року.

Відповідно до частини 3 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу (частина 4 статті 357 ЦПК України).

За таких обставин, ОСОБА_1 для вирішення питання поновлення строку на апеляційне оскарження потрібно надати суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням підстав для його поновлення.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначив, що від звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» та додав посвідчення учасника бойових дій.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Відповідно до статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 зазначила, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Аналіз пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» в сукупності з частиною 2 статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Позовна вимога про стягнення аліментів на утримання дружини не пов`язана з порушенням права апелянта щодо соціального захисту як учасника бойових дій в розумінні Закону України «Про судовий збір» та Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Враховуючи наведене, пільги щодо сплати судового збору, встановлені у пункті 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», на апелянта у даній справі не поширюються.

Підпунктом 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду визначений у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, у разі відсутності підстав для звільнення від сплати судового збору, за подання апеляційної скарги ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір у розмірі 1816,80 грн (1211,20 грн *150%), який повинен бути перерахований або внесений за такими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Хмел.обл/Хмельниц. мтг/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37971775

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0022775

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Хмельницький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Судовий збір буде зарахований при умові правильного зазначення всіх платіжних реквізитів.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення без руху).

За таких обставин апеляційну скаргу слід залишити без руху.

Керуючись ст. ст. 185, 354, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 січня 2025 року залишити без руху та надати строк 10 днів з дня вручення копії даної ухвали для подачі до апеляційного суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску строку та сплати судового збору в розмірі1816,80 грн (одна тисяча вісімсот шістнадцять гривень 80 копійок) та надання оригіналу квитанції про його сплату до Хмельницького апеляційного суду, або надання документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Якщо клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин для його поновлення не буде подано у зазначений судом строк, то у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено, а у разі якщо апелянтом не буде усунуто недоліки апеляційної скарги шляхом сплати судового збору та надання оригіналу документу про сплату судового збору або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, то апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Спірідонова