Справа № 2/714/140/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" лютого 2025 р. м.Герца

Герцаївський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді Козловська Л.Д.

секретар судового засідання Постевка Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Острицької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Острицької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід ОСОБА_2 , якому за життя належало майно, що розташовано в с.Велика Буда Чернівецького (Герцаївського) району Чернівецької області.

ОСОБА_2 при житті, 02 грудня 2014 року склав заповіт, на все майно що буде належите йому на час смерті, та заповідав ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 дізнався про заповіт лише у квітні 2018 року.

02 травня 2018 року, в порядку ст.1269 ЦК України, Позивач звернувся до приватного нотаріусу Єнакаке Ю.А. з заявою про видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, що належить ОСОБА_2 , якій помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , але нотаріусом постановою від 21 жовтня 2024 року, було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з мотивів, що несвоєчасно на протязі шести місяців не звернувся з заявою про прийняття спадщини, та рекомендував звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач у позовній заяві посилаючись на те, що не звернувся у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про заповіт та вважає поважною причиною пропуску такого строку, ОСОБА_1 просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

У судове засідання позивач не з`явився, однак його представником ОСОБА_3 подано до суду заяву, в якій він підтримує позовні вимоги, просить справу розглянути у його відсутності та відсутності позивачки.

Представник відповідача Острицької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області в судове засідання не з`явився, однак подав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, проти задоволення позову не заперечує.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

02 грудня 2014 року, ОСОБА_2 склав заповіт, яким право на все майно. де б воно не було і з чого б воно не складалось, і в загалі все те, що йому належати на день його смерті і на що за законом матиме право, заповідав ОСОБА_1 , заповіт посвідчено секретарем виконавчого комітету Великобудської сільської ради Герцаївського району Чернівецької області Русу Л.К. та зареєстровано в реєстрі під № 41.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно постанови приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу Чернівецької області Єнакаке Ю.А. від 21 жовтня 2024 року №176/02-31, видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на права на майно, що належало ОСОБА_2 , що розташована на території с. Велика Буда Чернівецького (Герцаївського) району Чернівецької області не можливо, оскільки таким пропущено шестимісячний строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , якій помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Необізнаність ОСОБА_1 про наявність заповіту стало підставою для звернення до суду задля визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або іншої черги спадкоємців, які набували право на спадкування за законом, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 20 листопада 2024 року у справі № 330/761/21.

За таких обставин, суд приймаючи до уваги те, що позивач ОСОБА_1 був необізнаний про наявність заповіту, якій був складений на його користь, доходить висновку про поважність причин пропуску позивачкою строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі ст.ст.1220, 1222, 1269, 1270, 1272 ЦК України та керуючись ст.ст.4, 12, 13, 89, 259, 264, 265, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю в шість місяців з дня набрання рішенням суду в даній справі законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , якій померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Герцаївський районний суд Чернівецької області протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя