печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2025 року м. Київ Суддя Печерського районного суду міста Києва Остапчук Т.В., за участю секретаря судового засідання Медведєвій М.Г., розглянув у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі 757/31618/14-ц, -

ВСТАНОВИВ:

08.10.2024 до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Падалко О.Ю про скасування заходів забезпечення позову, в якому вона просить скасувати заходи забезпечення позову у цивільній справі №757/31618/14-ц за моїм позовом до ОСОБА_2 про припинення права власності, стягнення компенсації вартості частини, про стягнення коштів за відсутності присудженої речі та визнання права власності, застосовані відповідно до ухвали Печерського районного суду м. Києва від 17.12.2014 року, а саме зняти арешт з квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17.12.2014 року було задоволено мою заяву про забезпечення позову, а саме - накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 . Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 21.05.2015 року позов до ОСОБА_2 про припинення права власності, стягнення компенсації вартості 1/2 частини, про стягнення коштів за відсутності присудженої речі та визнання права власності було задоволено частково. Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 13.01.2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 було залишено без задоволення, рішення Печерського районного суду м. Києва від 21.05.2015 року без змін. Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 06.07.2016 року касаційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, рішення Печерського районного суду м. Києва від 21.05.2015 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 13.01.2016 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції. Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 12.09.2017 р. у задоволенні первісного та зустрічного позовів відмовлено. Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 05.03.2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 та мою апеляційну скаргу залишено без задоволення, рішення Печерського районного суду м. Києва від 12.09.2017 р. залишено без змін. Постановою Касаційного цивільного суду від 04.06.2018 року касаційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, рішення Печерського районного суду м. Києва від 12.09.2017 року та постанову Апеляційного суду м. Києва від 05.03.2018 року в частині відмови у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до мене про відшкодування збитків залишити без змін. Таким чином, даний спір було остаточно вирішено у 2018 році, а тому вважаю, що станом на серпень 2024 року відпали підстави для застосування заходів забезпечення позову. Учасники справи в судове засідання не з`явились. Представник ОСОБА_1 подала до суду заяву про розгляд заяви про скасування заходів забезпечення позову у їх відсутність та просила їх задовольнити Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Відповідно до положень ст. 158 ЦПК України неявка сторін не перешкоджає розгляду даного питання. Європейський суд з прав людини зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (SHISHKOV v. RUSSIA, № 26746/05, § 110, ЄСПЛ, від 20 лютого 2014 року). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року). Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 25 грудня 1997 року у справі № 9-зп щодо офіційного тлумачення статей 55, 64, 124, частини першої статті 55 Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Згідно з ч. 1-2, 4-7, 9-11 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову. З матеріалів справи вбачається, що спір між сторонами судом вирішено, представник позивача вказує, що необхідність у застосованих заходах забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру відпала, а відтак суд приходить до висновку про задоволення заяви. Керуючись ст.ст. 158, 259-261, ЦПК України, суд,- УХВАЛИВ: Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі 757/31618/14-ц - задовольнити. Скасувати заходи забезпечення позову, які були вжиті ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 17.12.2014 р Копію ухвали про скасування заходів забезпечення позову надіслати всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Суддя Т.В.Остапчук