Справа №443/80/25
Провадження №2/443/245/25
УХВАЛА

підготовчого засідання

20 лютого 2025 року місто Жидачів

Жидачівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Павліва А.І.,

секретар судового засідання Стасів С.І.,

у процесі розгляду у відкритому підготовчому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Журавненська селищна рада Стрийського району Львівської області про визнання заповіту недійсним,

встановив:

Суть клопотання та позиція сторін.

Представник позивача подав до суду клопотання про призначення у справі посмертної судову-психіатричної експертизи, на вирішення якої поставивши питання:

1.Чи страждала за життя померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння або психічне захворювання?

2.Чи усвідомлювала померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , значення своїх дій та чи могла керувати ними під час складання заповіту на ім`я ОСОБА_2 , посвідченого секретарем виконавчого комітету Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області 04.01.2024 і зареєстрованого у реєстрі під № 5?

В обґрунтування клопотання покликається на те, що оспорюваний заповіт від 04.01.2024, на переконання ОСОБА_1 , не укладався її покійною мамою, ОСОБА_3 , оскільки остання в день вчинення заповіту була прикута до ліжка і перебувала у несвідомому стані, а тому не могла усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. З метою правильного та всебічного розгляду справи необхідне проведення посмертної судову-психіатричної експертизи по дослідженню наявності психічного розладу спадкодавця на момент складання заповіту.

У підготовчому засіданні представник позивача клопотання підтримав повністю з викладених у ньому мотивів.

Відповідач проти задоволення клопотання заперечила.

Представник відповідача заперечив проти задоволення клопотання, суду пояснивши, що матеріали справи не містять доказів наявності у ОСОБА_3 психічного захворювання. Остання не хворіла та на обліку у лікаря психіатра не перебувала, тому відсутні підстави для призначення відповідної експертизи.

Позиція суду.

Суд, заслухавши аргументи сторін та вивчивши матеріали справи, доходить висновку, що клопотання підлягають задоволенню виходячи з такого.

Нормативно-правові акти, якими керувався суд.

Відповідно до приписів частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (частина 1 статті 104 ЦПК України).

Згідно з вимогами пункту 2 частини 1 статті 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: психічний стан особи.

За змістом частини 3 та пункту 4 частини 5 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з приписами частини 5 статті 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до положень частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Верховний Суд у постанові від 27 березня 2024 року в справі № 361/4234/18 (провадження № 61-11562св21) дійшов висновку, що згідно з частиною другою статті 40 ЦК України якщо від часу виникнення недієздатності залежить визнання недійсним шлюбу, договору або іншого правочину, суд з урахуванням висновку судово-психіатричної експертизи та інших доказів щодо психічного стану особи може визначити у своєму рішенні день, з якого вона визнається недієздатною. Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд відповідно до пункту 2 частини першої статті 105 ЦПК України зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї зі сторін. Справи про визнання правочину недійсним на підставі частини першої статті 225 ЦК України вирішуються з урахуванням висновку судово-психіатричної експертизи та інших доказів відповідно до статті 40 ЦПК України.

У постанові від 08 листопада 2024 року в справі № 523/13798/19 (провадження № 61-14833св23) Верховний Суд зробив висновок, що обов`язковість вимог статті 105 ЦПК України щодо призначення судово-психіатричної експертизи при вирішенні спору про визнання правочину недійсним за статтею 225 ЦК України вказує на те, що саме висновок експерта в цьому випадку є належним доказом медичного характеру в розумінні статті 77 ЦПК України.

Також, суд зважає на роз`яснення, викладені у пункті 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», відповідно до яких правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо). Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд відповідно до статті 145 ЦПК України зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї зі сторін. Справи про визнання правочину недійсним із цих підстав вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів відповідно до статті 212 ЦПК. При розгляді справ за позовами про визнання недійсними заповітів на підставі статті 225, частини другої статті 1257 ЦК України суд відповідно до статті 145 ЦПК України за клопотанням хоча б однієї зі сторін зобов`язаний призначити посмертну судово-психіатричну експертизу. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи саме на момент вчинення правочину.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків.

Надавши оцінку аргументам сторін, суд зазначає, що призначення судової експертизи для визначення психічного стану спадкодавця на час укладення ним правочину (заповіту), який заінтересована особа оспорює у судовому порядку (має намір визнати його недійсним через вчинення такого у момент, коли спадкодавець не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними), у розумінні процесуального закону, а також з огляду на обставини справи, позицію сторін та сталу практику Верховного Суду з цього питання, є обов`язковим.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, клопотання представника позивача про призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи слід задовольнити.

Керуючись статтями 102-105, 252, 253, 260, 261 ЦПК України, суд

постановив:

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Журавненська селищна рада Стрийського району Львівської області про визнання заповіту недійсним посмертну судово-психіатричну експертизу.

На вирішення експертизи поставити такі питання:

3.Чи страждала за життя померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння або психічне захворювання?

4.Чи усвідомлювала померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , значення своїх дій та чи могла керувати ними під час складання заповіту на ім`я ОСОБА_2 , посвідченого секретарем виконавчого комітету Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області 04.01.2024 і зареєстрованого у реєстрі під № 5?

Проведення посмертної судово-психіатричної експертизи доручити експертам Львівської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства Охорони Здоров`я України» (місцезнаходження: м. Львів, вул.Кульпарківська,95), направивши їм копію цієї ухвали суду.

У розпорядження експерта направити матеріали цивільної справи №443/80/25 (провадження №2/443/245/25).

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , номер телефону: НОМЕР_1 ).

Попередити експерта про кримінальну відповідальність згідно із статтями 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Зупинити провадження у справі на час проведення експертизи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано.

Відповідно до частини 6 статті 259 та частини 1 статті 268 ЦПК України складання повного тексту ухвали відкладено на п`ять днів.

Дата складання повного тексту ухвали 24 лютого 2025 року.

Головуючий суддя А.І. Павлів