У Х В А Л А

25 лютого 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

за участю секретаря судового засідання - Вигівська В. В.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

відповідача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - Чугаєнко О.М.,

розглянувши клопотання адвоката Чугаєнко О.М. в інтересах відповідача ОСОБА_2 про витребування копії спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_3 у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м.Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування.

Вимоги позовної заяви обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 - мати позивачки та дружина відповідача. За життя усе своє майно ОСОБА_3 заповіла своїй дочці ОСОБА_4 . Зважаючи на те, що ОСОБА_2 є непрацездатним чоловіком померлої, він має право на обов`язкову частку у спадковому майні. Посилаючись на те, що ОСОБА_3 потребувала постійного догляду, а ОСОБА_2 такого догляду не надав, позивачка просить усунути його від права на спадкування обов`язкової частки у спадковому майні, у зв`язку з чим звернулася до суду з даним позовом.

В свою чергу відповідач подав зустрічний позов про визнання договору дарування квартири, за яким ОСОБА_3 подарувала квартиру ОСОБА_4 без його згоди, недійсним, посилаючись на те, що така квартира мала б бути спадковим майном після смерті ОСОБА_3 (1/2 частина) та частина цієї квартирі мала б належати ОСОБА_2 як частка у спільному майні подружжя.

Зважаючи на те, що вирішення питання про доцільність чи недоцільнісь прийняття зустрічного позову можливе лише після дослідження спадкової справи та заяв, з якими спадкоємці зверталися до нотаріуса з вимогою про видачу свідоцтв про право на спадщину, в яких зазначали про спадкове майно (ймовірно зазначалося і про квартиру, яку ОСОБА_3 подарувала ОСОБА_4 ), виникло питання по необхідність витребування копії спадкової справи.

В судовому засіданні 25.02.2025 представником відповідача було заявлене клопотання про витребування від приватного нотаріуса Павелко Д.Б. копії спадкової справи після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, враховуючи, що представник позивачки не заперечував проти витребування копії спадкової справи, суд дійшов висновку про задоволення клопотання, зважаючи на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Оскільки докази, які просить витребувати представник відповідача, мають суттєве значення для розгляду справи; беручи до уваги, що на підставі запитуваної інформації зі спадкової справи можна визначити коло відповідачів по справі, майно, на яке претендують спадкоємці, відомості про частки у майні, які належали померлій (оскільки позивач стверджував, що померлій належав на праві власності весь будинок, а відповідач - лише частина), а відтак, встановити обставини, які підлягають доказуванню, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання про витребування інформації з нотаріальної контори.

Керуючись ст.ст. 84, 272, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Витребувати від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Павелко Дар`ї Борисівни ( АДРЕСА_1 ) матеріали спадкової справи, відкритої щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Встановити строк подачі доказів - протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

СуддяТ. В. Войтенко