Провадження №: 2/755/1163/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про прийняття заяві про зміну предмету позову

"11" лютого 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді - Хромової О.О.

при секретарі - Бовкун М.В.

за участі:

представника позивача - адвоката Терехова М.С.

відповідача в режимі

відеоконференції - Трубілко А.Б.

розглянувши в підготовчому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Терехова Миколи Сергійовича, про зміну предмету позову, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 23 вересня 2024 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 23 жовтня 2024 року на 10 год. 00 хв.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2024 року прийнято зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини, поданий в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини.

21 січня 2025 року до суду надійшла заява представника позивача за первісним позовом ОСОБА_1 - адвоката Терехова М.С., про зміну предмету позову.

На обґрунтування поданої заяви представник зазначив, що початкові вимоги позивача

ОСОБА_1 не будуть забезпечувати захист інтересів дитини ОСОБА_3 , тому позивач просить:

1) прийняти заяву про зміну предмету позову; 2) відібрати у матері ОСОБА_4 малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та повернути його за місцем фактичного проживання батька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; 3) стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судові витрати, які складаються із судового збору та витрат на правову допомогу.

У підготовчому засіданні 11 лютого 2025 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Терехов М.С., заяву про зміну предмету позову підтримав та просив прийняти. Заміна предмету позову є правом позивача, підстави позову залишаються незмінними. Чинний Цивільний процесуальний кодекс України не передбачає обов`язку позивача наводити обґрунтування такої заяви.

Відповідач ОСОБА_4 проти прийняття заяви про зміну предмету позову заперечувала. Заперечення виклала у заяві від 10 лютого 2025 року. Зазначила, що вона з дитиною перебувають за кордоном, мають візу тимчасового захисту у зв`язку із воєнним станом на території України, тобто через загрозу життю та здоров`ю дитини. Органи опіки та піклування визначили місце проживання дитини з матір`ю. Зміна місця проживання може бути обґрунтована лише з урахуванням реальних обставин, безпеки та благополуччя дитини. А повернення дитини в Україну може створити загрозу для її життя та здоров`я. Відібрання дитини у матері - це радикальний крок, що передбачає позбавлення батьківських прав і передачу опіки іншій особі чи органам опіки. Дії позивача спрямовані не в інтересах дитини.

Третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, у підготовче засідання 11 лютого 2025 року не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялас належним чином, про причини неявки не повідомила.

Вивчивши подану заяву про зміну предмету позову, вислухавши пояснення учасників справи, суд приходить до такого висновку.

Частиною третьою сттаті 49 ЦПК України встановлено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі № 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті

16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою відповідно до ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13 березня 2018 року у справі

№ 916/1764/17.

Вивчивши заяву про зміну предмета позову у даній справі, суд вважає, що така заява не суперечить закону, не виходить за межі спірних правовідносин, сторона позивача змінила предмет позову, не змінюючи підстави позову, тому суд вважає за необхідне заяву представника позивача задовольнити та прийняти до провадження заяву про зміну предмета позову.

Керуючись статтями 49, 260, 279, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Прийняти заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Терехова Миколи Сергійовича, про зміну предмету позову, подану в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини.

Подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

Відповідач має право у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали подати відзив на заяву про зміну предмету позову.

Позивач має право у п`ятиденний строк з дня отримання копії відзиву та доданих до нього документів подати відповідь на відзив у порядку та з дотриманням вимог статті 179 ЦПК України. Одночасно з надісланням відповіді на відзив до суду, копію відзиву та доданих до неї документів позивач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи та надати суду докази, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи.

У разі надіслання (надання) відповіді на відзив відповідач має право у п`ятиденний строк з дня отримання її копії подати заперечення, у яких викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотивів їх визнання або відхилення у порядку та з дотриманням вимог статті 180 ЦПК України. Одночасно з надісланням заперечень до суду, копію заперечень та доданих до них документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи та надати суду докази, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до них доказів іншим учасникам справи.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має право у десятиденний строк викласти свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти заяви про зміну предмету позову у поясненнях щодо позову або відзиву у порядку та з дотриманням вимог статті

181 ЦПК України. Одночасно з надісланням таких пояснень до суду, надіслати їх іншим учасникам справи та надати суду докази, що підтверджують таке надіслання (надання) іншим учасникам справи.

Направити учасникам справи копію ухвали.

Учасники судового розгляду можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою http://dn.ki.court.gov.ua.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.О. Хромова