Справа № 463/1735/16-ц Головуючий у 1 інстанції Жовнір Г.Б.
Провадження № 22-ц/811/3101/24 Доповідач в 2-й інстанції Копняк С. М.
УХВАЛА

13 лютого 2025 року Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Копняк С. М.,

суддів: Бойко С. М., Ніткевича А. В.,

секретар судового засідання Марко О. Р.,

з участю представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Пащука А. І., позивача ОСОБА_2 , представника позивача адвоката Зеленіна С. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові клопотання ОСОБА_1 , яке підписана представником ОСОБА_3 , про призначення судової будівельно-технічної експертизи, у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про виділ частки, що є у спільній частковій власності та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 про реальний розподіл будинку та земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

у квітні 2016 року ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_5 , правонаступниками якого є ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, в кінцевій редакції позовних вимог якого просив розділити будинок АДРЕСА_1 на підставі варіанту № 3 висновку експертизи № 069/16 та розділити земельну ділянку з кадастровим номером :04:004:0069 за цією адресою на підставі пропозиції поділу земельної ділянки, розробленої інженером-землевпорядником ОСОБА_6 .

Позов мотивований тим, що він є власником 1/2 частки зазначеного будинку. Власником іншої 1/2 частки будинку спочатку був ОСОБА_5 , який відчужив свою частку на користь ОСОБА_7 та ОСОБА_4 . Він як співвласник будинку АДРЕСА_1 має намір виділити свою частку в ньому та у зв`язку з цим провести також поділ земельної ділянки площею 0,1000 га. В добровільному порядку відповідачі спір вирішити відмовляються.

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та просила прийняти рішення про реальний поді будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки з кадастровим номером :04:004:0069 між нею та відповідачами.

На обґрунтування позову зазначала, що їй на праві власності належить 1/4 спірного будинку та 1/4 спірної земельної ділянки, які вона має намір виділити, чітко визначивши, які саме приміщення є її власністю, а які переходять у власності відповідачів відповідно до ідеальних часток.

Рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 25 вересня 2019 року, залишеним без змін постановою Львівського апеляційного суду від 15 вересня 2020 року, у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

Судові рішення мотивовані тим, що поділ будинку за варіантом позивача передбачає втручання в несучі конструкції та інженерні мережі, отже, потребує отримання документів, що дають право на їх виконання, проте позивач не надав доказів можливості проведення таких робіт. У зв`язку з відмовою у поділі житлового будинку, суди відмовили й у поділі земельної ділянки.

Постановою Верховного Суду від 10 листопада 2021 року рішення Личаківського районного суду м. Львова від 25 вересня 2019 року та постанову Львівського апеляційного суду від 15 вересня 2020 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Суд касаційної інстанції виходив з того, що отримання документів, які дають право на виконання робіт з переобладнання будинку, є питанням способу та порядку виконання судового рішення.

Суди цього не врахували та дійшли передчасного висновку про відмову в позові ОСОБА_2 лише з підстав відсутності дозволів на виконання робіт, визначених у висновку судової будівельно-технічної експертизи, а також ненадання позивачем доказів наявності технічної можливості проведення вказаних робіт.

Рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 16 листопада 2022 року, залишеним без змін постановою Львівського апеляційного суду від 19 червня 2023 року (з урахуванням ухвали Личаківського районного суду м. Львова від 14 квітня 2023 року про виправлення описки), позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Розділено будинок за адресою: АДРЕСА_1 , між співвласниками ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 відповідно до варіанту № 3, запропонованого експертом ОСОБА_8 у висновку №069/16 від 24 квітня 2017 року, враховуючи, що вказана експертом частка ОСОБА_5 належить його правонаступникам відповідачам ОСОБА_4 , ОСОБА_1 .

У задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_2 відмовлено.

У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що позовні вимоги ОСОБА_2 про реальний розподіл будинку за адресою: АДРЕСА_1 на підставі варіанту № 3 висновку експертизи № 069/16 підлягають задоволенню, оскільки відповідачі не запропонували жодного іншого варіанту розподілу будинку.

Відчуження ОСОБА_5 своєї частки відповідачам ОСОБА_1 та ОСОБА_4 не перешкоджає вирішенню спору та здійсненню розподілу на підставі вказаного вище висновку експерта, оскільки частка позивача залишилась незмінною, а спільна частка відповідачів відповідає частці їх батька, вказаній у висновку експерта.

Вимоги про поділ земельної ділянки задоволенню не підлягають, оскільки розроблені інженером землевпорядником ОСОБА_6 рекомендації щодо поділу земельної ділянки суперечать варіантам, запропонованим у висновку експерта № 069/16, та заперечуються стороною відповідачів.

Позов ОСОБА_1 задоволенню не підлягає, оскільки позивач не погодилася з жодним запропонованим у висновок експерта № 2643/4900-4902 від 30 березня 2022 року варіантом поділу будинку, не подала уточнену позовну заяву з конкретним варіантом розподілу будинку та земельної ділянки.

Постановою Верховного Суду від 25 вересня 2024 року постанову Львівського апеляційного суду від 19 червня 2023 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Відтак, за апеляційними скаргами ОСОБА_4 , яка підписана представником ОСОБА_9 та ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_3 , переглядається рішення Личаківського районного суду м. Львова від 16 листопада 2022 року.

Обі апеляційні скарги ідентичні за змістом та доводами і мотивовані тим, що суд першої інстанції не взяв до уваги, що на момент ухвалення ним рішення співвласниками спірного будинку було троє осіб, а не двоє як зазначено у висновку експертизи, поданому ОСОБА_2 . Відтак, суд жодним чином не оцінив та не мотивував відхилення висновку експерта, виготовленого на виконання ухвали суду по клопотанню ОСОБА_1 , який виходив з того, що будинок належить вже трьом співвласникам, а не двом. Також суд дійшов невірного висновку, що можна виділити частку в будинку лише одному співвласнику ОСОБА_2 , а частки двох інших співвласників не розділяти, адже це є виходом за межі позовних вимог. Окрім цього, суд першої інстанції визнав неповним висновок експерта ОСОБА_8 , проте взяв його за основу при ухваленні рішення. Невирішеним залишилось питання про допит експертів, які проводили експертизи у даній справі, з метою усунення розбіжностей у їхніх висновках. Справа безпідставно розглянута за відсутності органу опіки та піклування.

ОСОБА_2 подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить задовольнити апеляційні скарги в частині відмови у задоволенні позовних вимог про поділ земельної ділянки та у цій частині прийняти нове рішення, яким поділити земельну ділянку на підставі пропозиції поділу, розробленої інженером землевпорядником ОСОБА_10 , в іншій частині апеляційні скарги залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

06 лютого 2025 року зареєстровано клопотання представника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 про призначення судової будівельнотехнічної експертизи. В обгрунтування клопотання покликається на те, що суду першої інстанції не було представлено висновку щодо можливості поділу будинку між трьома співласниками та не має жодного варіанту розподілу будинку та земельної ділянки між сторонами по справі. Судом першої інстанції не було допитано експертів з приводу можливості поділу будинковолодіння між сторонами. У зв`язку із чим існує об`єктивна необхідність в призначенні у справі судової будівельно-технічної експертизи, про призначення якої клопоче.

На вирішення експертизи просить поставити такі питання:

- яка вартість будинковолодіння та земельної ділянки, за адресою: АДРЕСА_1 ? ;

- які варіанти поділу будинковолодіння та земельної ділянки, відповідно до ідеальних часток співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 , із господарськими будівлями та земельної ділянки кадастровий номер :04:004:0069, площею 0,1 га, що знаходяться адресою: АДРЕСА_1 , з підготуванням у необхідних випадках пропозиції щодо переобладнання житлового будинку, залишення його частини у спільній власності, а також визначення грошової компенсації власнику, частка якого в натурі зменшилась?

Проведення експертизи доручити експертам товариства з обмеженою відповідальністю «Судово-експертне бюро України».

Попередити експертів про кримінальну відповідальність згідно статей 384, 385 КК України.

У розпорядження експертам надати матеріали цивільної справи №463/1735/16-ц.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Заслухавши пояснення учасників справи та дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції вважає, що клопотання представника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 про призначення судової будівельно технічної експертизи підлягає задоволенню частково, з таких підстав.

За приписами частин першої-четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчинення нею процесуальних дій.

Відповідно до частин першої-третьої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (частина перша статті 102 ЦПК України).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з частиною третьою статті 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Пленум Верховного Суду України у пункті 17 постанови від 12 червня 2009 року № 5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» роз`яснив судам, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Отже, судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (частина перша статті 104 ЦПК України).

Матеріалами справи встановлено, що позивач за первісними позовом, ОСОБА_2 , правонаступниками якого є ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , звертаючись до суду з позовом просив розділити будинок АДРЕСА_1 на підставі варіанту № 3 висновку експертизи №069/16 та розділити земельну ділянку з кадастровим номером :04:004:0069 за цією адресою на підставі пропозиції поділу земельної ділянки, розробленої інженером-землевпорядником ОСОБА_6 .

За час розгляду справи, судом першої інстанції неодноразово призначалися у справі експертизи.

Зокрема, ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 17 серпня 2016 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої було поставлено питання: які можливі варіанти розподілу будинку АДРЕСА_1 між співвласниками? Які можливі варіанти розподілу земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 між співвласниками?

Відповідно до висновку № 069/16 судової будівельно-технічної експертизи від 24 квітня 2017 року, експертом запропоновано чотири варіанти розподілу житлового будинку між співвласниками по частині і два варіанти розподілу земельної ділянки з мінімально можливими переплануваннями.

За клопотанням відповідача ОСОБА_5 ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 30 січня 2018 року у справі призначено додаткову судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: Які можливі додаткові варіанти розподілу будинку АДРЕСА_1 між співвласниками згідно поданої технічної документації з врахуванням інтересів двох сторін, а також додаткові варіанти розподілу з врахуванням схем запропонованих відповідачем та долучених до його клопотання? На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

Через відсутність оплати за проведення експертизи, яка згідно ухвали суду була покладена на відповідача ОСОБА_5 , експертиза не була проведена, матеріали справи були повернуті до суду.

31 серпня 2018 року під час судового розгляду цієї справи ОСОБА_5 подарував свою частку двом дочкам ОСОБА_1 , ОСОБА_4 по частині будинку кожній.

ОСОБА_1 , вже як позивач за зустрічним позовом просила прийняти рішення про реальний поді будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки з кадастровим номером :04:004:0069 між нею та відповідачами відповідно до їх часток у праві власності.

За її клопотанням ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 04 липня 2018 року у справі призначено додаткову судову будівельно-технічну експертизу.

Через відсутність оплати за проведення експертизи, така не була проведена, матеріали справи були повернуті до суду першої інстанції.

Крім того, ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 21 квітня 2021 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу ( т- 3 а.с.163-164).

Аналіз змісту даної ухвали зводиться до того, що судом на вирішення експерта поставлено питання, які стосуються поділу будинковолодіння та земельної ділянки відповідно до ідеальних часток співласників будинку із господарськими будівлями та земельної ділянки, тощо ( т- 3 а.с.163-164).

Однак, висновок експерта за результатами проведення судової оціночно земельної, оціночно будівельної, земельно технічної та будівельної - технічної експертизи від 30 березня 2022 року не відображає в собі відповіді на поставлені судом запитання, визначені в ухвалі Личаківського районного суду м. Львова від 21 квітня 2021 року про призначення судової будівельно-технічної експертизи. В такому запропоновано варіанти користування будинком, без врахування господарських будівель приналежних до будинку (т. 3 а.с.215 -243), а не варіанти поділу будинковолодіння і земельної ділянки відповідно до розміру часток сторін у праві власності на такі.

Верховний Суд, розглядаючи дану справу, в своїй постанові від 25 вересня 2024 року зазначив таке: «задовольняючи вимоги ОСОБА_2 про поділ будинку АДРЕСА_1 у відповідності до варіанту № 3 запропонованого експертом Табунщик Т.Я. у висновку № 069/16 від 24 квітня 2017 року, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, зазначав, що відчуження ОСОБА_5 своєї частки відповідачам ОСОБА_1 та ОСОБА_4 не перешкоджає вирішенню цього спору та здійсненню розподілу на підставі вказаного вище висновку експерта, оскільки частка позивача залишилась незмінною, а спільна частка відповідачів відповідає частці їх батька, вказаній у висновку експерта.

Оскільки відповідачі не запропонували жодного іншого варіанту розподілу будинку, він підлягає поділу згідно визначеного експертом варіанту № 3.

Виходячи з аналізу змісту статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо).

У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок.

Відповідно до статті 265 ЦПК України у мотивувальній частині судового рішення зазначаються: 1) фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; 2) докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення; 3) мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику. У резолютивній частині рішення зазначається, зокрема, висновок суду про задоволення вимог чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог.

При поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.

Зі змісту рішення Личаківського районного суду м. Львова від 16 листопада 2022 року, з урахуванням ухвали про виправлення описки від 14 квітня 2023 року, вбачається, що його резолютивна частина фактично складається зі скопійованого з висновку №069/16 судової будівельно-технічної експертизи від 24 квітня 2017 року варіанту № 3 розподілу житлового будинку. Суд в оскаржуваному рішенні не зазначив, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина спірної нерухомості конкретно виділяється кожному з його співвласників і яку частку в будинку вона складає, а також які підсобні будівлі передаються власникам, а фактично виклав пропозиції експерта щодо можливого поділу спірного будинку відповідно до варіанту № 3 висновку судової будівельно-технічної експертизи. Крім того, в рішенні суду першої інстанції відсутні мотиви, з яких суд дійшов висновку про розподіл будинку між сторонами відповідно до варіанту № 3 висновку, судом взагалі не надано оцінку іншим варіантам поділу спірного житлового будинку між його співвласниками. Таким чином, суд першої інстанції фактично не вирішив по суті спір. Суд апеляційної інстанції при апеляційному перегляді справи на зазначене уваги не звернув, указані недоліки місцевого суду не виправив». У зв`язку із наведеним, постанову Львівського апеляційного суду від 19 червня 2023 року скасував, справу направив на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Таким чином, оскільки в матеріалах справи відсутній висновок експерта щодо можливості поділу будинковолодіння та земельної ділянки, які є предметом спору, між трьома співвласниками пропорційно до розміру частки кожного співвласника окремо, та не має жодного варіанту саме такого розподілу будинковолодіння та земельної ділянки між сторонами по справі, тому, враховуючи предмет позову, пояснення сторін, та положення пункту 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України про те, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбаченених цим Кодексом, та приймаючи до уваги, що обставини, встановлені експертом при проведенні судової будівельно технічної експертизи можуть мати суттєве значення для правильного вирішення спору, колегія суддів вважає, що наявні всі підстави для часткового задоволення клопотання представника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 про призначення судової будівельно технічної експертизи з врахуванням поставлених питань.

Частиною третьою статті 103 ЦПК України передбачено, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Таким чином, суд, приймаючи відповідне судове рішення, з урахуванням конкретних обставин справи та позицій сторін, призначає експертизу та, у випадку коли у сторін немає згоди з приводу конкретного експерта чи установи, визначає відповідну експертну установу чи експерта із запропонованих сторонами, а також вправі самостійно визначити експерта чи експертну установу, яка відповідно не була запропонована сторонами.

В такому випадку суд, дотримуючись балансу між інтересами сторін, враховуючи складність справи, особливості предмета спору, значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо та належно мотивуючи своє судове рішення визначає відповідного суб`єкта проведення експертизи або самостійно або когось із запропонованих сторонами.

З урахуванням того, що між сторонами не досягнуто згоди щодо експертної установи, у яку слід би було призначити експертизу, стороною позивача запропоновано, що у випадку призначення експертизи таку слід призначати у Львівському науково-дослідному інституті судових експертиз, оскільки докази про надмірну завантаженість такої експертної установи, на яку посилається представник відповідача, у матеріалах справи відсутні, колегія суддів вважає за необхідне скерувати дану справу для проведення експертизи саме у цю установу.

У цьому зв`язку, колегія суддів також враховує, що саме Львівський науково-дослідний інститут судових експертиз обслуговує регіональну зону, а саме Львівську область, в якій знаходиться об`єкт дослідження.

Згідно з частиною п`ятою статті 104 ЦПК України в ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Також колегія суддів вважає за необхідне роз`яснити приписи статті 109 ЦПК України, які регламентують, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Оскільки для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, провадження у справі на час проведення такої необхідно зупинити.

Керуючись статтями 103, 104, 109, 259, 260, 261, 268, 367, 368, 381 ЦПК України, Львівський апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання ОСОБА_1 , яке підписана представником ОСОБА_3 , про призначення експертизи, задовольнити частково.

Призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експертизи поставити такі питання:

- яка вартість будинковолодіння та земельної ділянки, за адресою: АДРЕСА_1 ? ;

- які варіанти поділу будинковолодіння із господарськими будівлями та спорудами та земельної ділянки, кадастровий номер :04:004:0069, площею 0,1 га, що знаходяться адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до ідеальних часток співвласників: ОСОБА_2 ідеальна частка; ОСОБА_1 ідеальна частка; ОСОБА_4 ідеальна частка, з вказанням необхідних переобладнань, а також визначенням грошової компенсації власнику, у разі відхилення від розміру часток ?.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність згідно статей 384, 385 КК України.

Експертизу провести в строк 90 днів.

У розпорядження експертам надати матеріали цивільної справи № 463/1735/16-ц.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Зобов`язати сторін надати доступ експерту до об`єктів дослідження.

Роз`яснити сторонам положення статті 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, може бути оскаржена в частині зупинення провадження у справі в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної ухвали.

Повний текст постанови складено 18 лютого 2025 року.

Головуючий С.М. Копняк

Судді: С.М. Бойко

А.В. Ніткевич