Справа № 308/2674/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 лютого 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Хамник М.М., ознайомившись із заявою адвоката Шпуганича Василя Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову, поданої в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на боці відповідача: ОСОБА_3 про поділ спільної сумісної власності подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Шпуганича Василя Петровича звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на боці відповідача: ОСОБА_3 про поділ спільної сумісної власності подружжя, в якому просить поділити спільне майно подружжя за яким:

-передати у власність ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 , вартістю 2335237.00 грн.

-передати у власність ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_2 , вартістю 3788736.00 грн.

-стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 різницю вартості у спільній сумісній власності подружжя що становить 16734 (шістнадцять тисяч сімсот тридцять чотири ) ЄВРО, що на дату звернення з позовом становить 726 739.5 грн.

-припинити спільну сумісну власність подружжя на зазначене майно;

-вирішити питання про судові витрати відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

Разом з позовною заявою адвокатом Шпуганичем В.П. подано заяву про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт та заборонити відчуження у будь-який спосіб нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 , та заборонити відповідачу ОСОБА_2 та іншим особам вчиняти будь-які дії щодо розпорядження вказаним нерухомим майном, проводити будь-які нотаріальні та реєстраційні дії щодо вказаного об`єкту нерухомості до вирішення спору по суті та набранням рішенням законної сили.

Заява мотивована тим, що предметом позову є поділ спільної сумісної власності та стягнення коштів з відповідача щодо нерухомого майна, яке зареєстроване на ім`я відповідача. Заявник стверджує, що у разі не вжиття адекватних заходів до забезпечення позову при розгляді справи про поділ спільної сумісної власності у відповідача буде можливість відчужити предмет спору і у подальшому унеможливити вирішення спору по суті. При зверненні з позовом позивачка надає докази, що нерухоме майно придбане в зареєстрованому шлюбі, який на дату звернення до суду розірвано за заявою подружжя.

Зазначає, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Дослідивши та оцінивши подану заяву та додані до неї документи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується, зокрема: накладенням арешту на майно та забороною вчиняти певні дії.

Згідно ч. 2 ст. 150 ЦПК України суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Відповідно до ч.3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними з заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі №753/22860/17 зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Інститут забезпечення позову є сукупністю встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року за №9, вбачається, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

З матеріалів справи вбачається, що предметом позову є вимога про поділ спільної сумісної власності, а саме квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 , та стягнення коштів з відповідача щодо нерухомого майна.

Згідно Витягу з Державного реєстру правна нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Держаного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, квартира АДРЕСА_1 та квартира АДРЕСА_2 на праві приватної власності належить ОСОБА_2 .

Суд враховує той факт, що пропонований представником позивача захід здатен забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі імовірного задоволення позову та є співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, з врахуванням роз`яснення Верховного Суду України, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів представника позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовних вимог, в тому числі, спроможності заходів, який заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання про необхідність застосування зустрічного забезпечення суд виходить з того, що на час вирішення клопотання про забезпечення позову, у суду відсутні відомості про існування визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України обставин, за наявності яких, суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Шпуганича Василя Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову, поданої в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на боці відповідача: ОСОБА_3 про поділ спільної сумісної власності подружжя задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову:

- накласти арешт шляхом заборони відчуження у будь-який спосіб нерухомого майнаквартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 ;

- заборонити відповідачу ОСОБА_2 та іншим особам вчиняти будь-які дії щодо розпорядження вказаним нерухомим майном, проводити будь-які нотаріальні та реєстраційні дії щодо вказаних об`єктів нерухомості до вирішення спору по суті та набранням рішенням законної сили.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Строк пред`явлення до виконання ухвали суду про забезпечення позову три роки.

Реквізити сторін:

Позивач:

-ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідачі:

-ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 місце проживання: АДРЕСА_4 ;

Третя особа:

-ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_5

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М. Хамник