Провадження № 2/756/695/25
оболонський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2025 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Пукала А.В.,

за участю

секретаря судового засідання Денісової В.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_3 . Після її смерті залишилося спадкове майно, а саме: квартира АДРЕСА_1 ; земельна ділянка (пай), що розташована в с. Коськів Шепетівського району Хмельницької області; житловий будинок АДРЕСА_2 ; земельна ділянка площею 0,25 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Позивач вказує, що крім неї, спадкоємці першої черги після смерті спадкодавиці ОСОБА_3 відсутні. Протягом шестимісячного строку, встановленого законом для прийняття спадщини, позивач не встигла звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, пропустивши строк на двадцять днів. Шестимісячний термін для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини завершився 08.08.2024. Позивач вказує, що через воєнний стан, систематичні обстріли, відключення електроенергії, психологічну реакцію позивачки та моральні страждання, вона з донькою ОСОБА_4 на початку липня 2024 виїхала з Києва до села Коськів, де проживала в будинку матері (спадкодавиці).

Постановою нотаріуса Кузьмішиної А.Л. від 28.08.2024 № 152/02-31 у прийнятті заяви про спадщину та відкритті спадкової справи відмовлено через закінчення строку.

У зв`язку із викладеним, позивач просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, що залишилась після смерті її матері ОСОБА_3 , терміном у три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 09.09.2024 у справі відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду, яка занесена до протоколу судового засідання від 09.01.2025, у справі закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити.

Позивач підтримала свого представника.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлявся належним чином. Подав до суду відзив, в якому просив суд ухвалити рішення, згідно з нормами чинного законодавства та розглянути справу за відсутності представника Київської міської ради.

Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданим 20.04.2022 Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

З матеріалів справи убачається, що померла ОСОБА_3 є матір`ю позивача, що підтверджується свідоцтвом про народження позивача ОСОБА_1 серія НОМЕР_2 виданим 04.03.1975.

Постановою нотаріуса Кузьмішиної А.Л. від 28.08.2024 № 152/02-31 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину спадкоємцю за заповітом ОСОБА_1 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Як убачається з заповіту, складеного 20.05.1999, ОСОБА_3 все своє майно заповіла ОСОБА_1 .

Як вбачається з матеріалів спадкової справи інші спадкоємці відсутні.

Після її смерті залишилося спадкове майно, а саме: квартира АДРЕСА_1 ; земельна ділянка (пай), що розташована в с. Коськів Шепетівського району Хмельницької області; житловий будинок АДРЕСА_2 ; земельна ділянка площею 0,25 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло, земельна ділянка (пай), що розташована в с. Коськів Шепетівського району Хмельницької області, земельна ділянка площею 0,25 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 належали померлій на підставі державних актів на право власності на земельну ділянку, житловий будинок АДРЕСА_2 належав померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

В судовому засіданні також була допитана в якості свідка ОСОБА_4 , яка повідомила, що у зв`язку з обстрілами на початку липня 2024 року позивач та ОСОБА_4 поїхали в с. Коськів, Шепетівський р-н, Хмельницька обл., в м. Київ повернулися в середині серпня.

За приписами ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно з ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частинами 1 та 2 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України).

Згідно з ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З пояснень позивача вбачається, що через воєнний стан, систематичні обстріли, відключення електроенергії, психологічну реакцію позивачки та моральні страждання вона з донькою ОСОБА_4 на початку липня 2024 виїхала з Києва до села Коськів, де проживала в будинку матері (спадкодавиці). Наведені обставини підтвердила свідок.

Враховуючи вищенаведені обставини, які перешкоджали позивачу у своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини, суд вважає, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин.

За таких обставин суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Враховуючи зазначене, проаналізувавши всі обставини справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст. 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_3 .

Відповідач: Київська міська рада, , м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Андрій ПУКАЛО