ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 2-1428/08
провадження № 2-зз/753/14/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" лютого 2025 р. м. Київ

суддя Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С., перевіривши заяву ОСОБА_1 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И Л А:

12.02.2025 ОСОБА_1 (далі - заявник, ОСОБА_2 ) звернулась до Дарницького районного суду м. Києва із заявою про скасування арешту з нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 (номер запису 7088536 від 24.04.2008).

В обґрунтування вимог заяви ОСОБА_1 вказує, що зазначена квартира є спадковим майном, що залишилось після смерті її чоловіка - ОСОБА_3 . Накладений на квартиру арешт здійснює перешкоди у володінні, користуванні та розпорядженні майном, а відтак, посилаючись на ч. 7 ст. 158 ЦПК України, просить скасувати арешт на квартиру.

Перевіривши заяву та додані до неї документи, вважаю, що вона підлягає поверненню, виходячи з такого.

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебувала цивільна справа № 2-1428/2008 за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, Міністерства Оборони України, третя особа: Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації нерухомого майна про визнання приватизації житла недійсною та визнання спільною сумісною власністю.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20.03.2008 задоволено заяву ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 .

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20.03.2008 справу за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, Міністерства Оборони України, третя особа: Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації нерухомого майна про визнання приватизації житла недійсною та визнання спільною сумісною власністю залишено без розгляду.

За змістом ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Тлумачення частини першої статті 158 ЦПК України свідчить, що з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову може звернутися виключно учасник справи. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутися до суду з позовом про зняття з нього арешту. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2020 року у справі № 753/12741/17 (провадження № 61-15806св19), від 22 квітня 2020 року у справі № 607/15533/17 (провадження № 61-43809св18), від 06 травня 2020 року у справі № 756/8156/18 (провадження № 61-48774св18), від 19 листопада 2020 року у справі № 759/3883/17 (провадження № 61-21905св19), від 27 січня 2021 року у справі № 757/9023/18-ц (провадження № 61-14051св19), від 10 лютого 2021 року у справі № 641/1271/19-ц (провадження № 61-5579св20), від 25 травня 2023 року у справі № 334/1250/22 (провадження № 61-12728св22), від 05 червня 2024 року у справі № 727/3071/23 (провадження № 61-5032св24).

Зі змісту заяви та матеріалів справи вбачається, що заявниця не була учасником цивільної справи № 2-1428/08, в якій ухвалою суду від 22.03.2008 були вжиті заходи забезпечення позову та накладено арешт на зазначену заявницею квартиру.

Згідно з ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Оскільки ОСОБА_1 не наділена правом звертатися до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, то така заява не може предметом судового розгляду та підлягає поверненню заявниці.

Керуючись стст. 10, 158, 185, 258-261, 353-355 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И Л А:

Заяву ОСОБА_1 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її постановлення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ Ю.С. МИЦИК