УХВАЛА

25 лютого 2025 року м. Кропивницький

справа № 941/371/24

провадження № 22-ц/4809/656/25

Кропивницький апеляційний суд в складі судді Мурашка С.І. дослідивши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою адвоката Лапшина Володимира Валентиновича, який представляє інтереси ОСОБА_1 , на рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 28 жовтня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «К9» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Петрівського районного суду Кіровоградської області від 28 жовтня 2024 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «К9» заборгованість за кредитним договором № 3984390 від 12.04.2021 в сумі 37 030 грн, з яких: заборгованість за основною сумою боргу в сумі 12 000 грн; заборгованість за відсотками в сумі 25 030 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «К9» судовий збір в розмірі 2 430 грн.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, адвокат Лапшин В. В., який представляє інтереси ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу та клопотання, в якому просить відстрочити сплату судового збору.

Клопотання мотивоване тим, що відповідач не отримувала доходів в 2024 році, не працює та не має можливості сплатити судовий збір.

Дослідивши доводи клопотання та матеріали апеляційної скарги, суд дійшов висновку, що воно не може бути задоволено, а апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.

Згідно із частинами першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14 січня 2021 року у справі № 940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) зазначила, що з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (§ 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; § 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (§ 111 рішення Європейського суду з прав людини від 20 лютого 2014 року у справі «Shishkov v. Russia»).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

На підтвердження доводів, викладених в заяві про звільнення від сплати судового збору, відповідач надала довідку Форми ОК-5 відповідно до якої в ОСОБА_1 відсутні відрахування до Пенсійного фонду України з 2020 року.

Разом з тим, аналізуючи надані заявником докази, суд приходить до висновку, що вказані ОСОБА_1 відомості повно не характеризують майновий стан заявниці та не свідчать про відсутність у неї інших доходів чи майна.

До схожих за змістом висновків дійшов Верховний Суд в ухвалі від 17 грудня 2024 року у справі № 758/14594/21 (провадження № 61-15974ск24).

Інших доказів на підтвердження того, що майновий стан заявника перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, матеріали апеляційної скарги також не містять.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

При цьому, суд зауважує, що відповідач не позбавлена права звернутись до суду з відповідним клопотанням, виклавши належне його обґрунтування і подавши докази.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», яка була чинною на момент подання позову, прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року становив 3 028 грн.

Згідно п. п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду встановлена в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Крім того, за змістом ч. 3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Матеріалами справи підтверджується, що відповідач оскаржує рішення суду першої інстанції, яким було задоволено позовні вимоги майнового характеру юридичної особи з ціною позову 37 030 грн.

За таких обставин, враховуючи, що відповідачем була подана апеляційна скарга в електронній формі, а 1,5 % від ціни позову (37 030 грн*1,5%=555,45 грн) становить менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого станом на 01 січня 2024 року (3 028 грн), відповідачу за подання апеляційної скарги необхідно сплатити 3 633 грн 60 коп (3 028*150 %*0,8) судового збору.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 28 жовтня 2024 року.

Апеляційну скаргу адвоката Лапшина Володимира Валентиновича, який представляє інтереси ОСОБА_1 , на рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 28 жовтня 2024 року- залишити без руху.

Запропонувати відповідачу протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали усунути вказані недоліки апеляційної скарги, а саме:

- сплатити судовий збір в сумі 3 633 грн 60 коп на рахунок:

Отримувач коштівГУК у Кіров.обл./тг м.Кропивн/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37918230
Банк отримувачаКазначейство України(ел. адм. подат.)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувачаUA0011567
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Кропивницький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

Надати квитанцію про сплату судового збору до Кропивницького апеляційного суду, або надати докази, які підтверджують звільнення від сплати судового збору.

В разі невиконання зазначених вимог в установлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду С. І. Мурашко