Справа №305/4885/24
Провадження по справі 2/305/225/25
24.02.2025. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
секретаря судового засідання Вербещука В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
20.12.2024 позивач, ОСОБА_1 , звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що 23 січня 2003 року, між ним та відповідачкою, ОСОБА_2 , зареєстровано шлюб у виконавчому комітеті Середньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №11 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 . Від шлюбу у них народилася одна дитина: дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що засвідчено свідоцтвом про народження Чеської республіки за №1382.Дочкана даний час проживає з відповідачкою. Причина розпаду сім`ї відсутність між ними взаєморозуміння, з відповідачкою вони не зійшлись характерами та поглядами на життя, між ними часто виникали суперечки та непорозуміння, у зв`язку з чим, вони понад шість років тому припинили спільне проживання. Майнового спору чи спору про місце проживання дитини на даний час між ними немає. Враховуючи те, що вони спільно, як чоловік та дружина не проживають вже тривалий час, вважає, що подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає. Вони з відповідачкою не мають наміру миритися, на сьогоднішній день кожен живе своїм життям, шлюб між ними існує лише формально. Впевневшись в тому, що сім`я розпалася остаточно, відновити її не можливо, у зв`язку з чим, просить шлюб укладений між ними - розірвати.
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О. від 09.01.2025 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін. Надано відповідачці п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.
Позивач, ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явився, одночасно у позовній заяві просив розгляд справи проводити без його участі. Позовні вимоги підтримує та просить такі задовольнити, з підстав наведених у позовній заяві. Строк на примирення просить не надавати.
Відповідачка, ОСОБА_2 , у судове засідання, повторно, не з`явилася. Про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, шляхом надсилання судових повісток разом з копією позовної заяви на зареєстровану адресу відповідачки, крім того, судом було опубліковано оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. На день судового розгляду справи відповідачка відзиву на позовну заяву, заяви про відкладення розгляду справи чи клопотання про надання строку на примирення не подавала.
На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Дослідивши надані позивачем письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно частини 1 статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 23 січня 2003 року у виконавчому комітеті Середньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №11 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .
Від шлюбу у сторін народилася одна дитина: дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що засвідчено свідоцтвом про народження Чеської республіки за №1382.
Дочкана даний час проживає з відповідачкою.
Відповідно до ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Поряд з цим, у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
Позивач, ОСОБА_1 , на задоволенні позову наполягає. Відповідачка, ОСОБА_2 , відзиву на позов чи клопотання про надання строку на примирення не подавала. Таким чином, враховуючи, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивача, порушує його особисті інтереси, що має істотне значення.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Оскільки відповідачка, ОСОБА_2 , як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, не повідомила суду, яке прізвище вона бажає залишити собі після розірвання шлюбу, тому суд позбавлений можливості вирішувати таке.
В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Питання про відшкодування судових витрат позивачем не ставилося.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 23 січня 2003 року у виконавчому комітеті Середньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №11 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 розірвати.
Судові витрати залишити за позивачем.
Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_1 .
Відповідачка, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк