Провадження № 2/760/7562/25
Справа № 199/367/25
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

/спрощене позовне провадження без виклику сторін/

17 лютого 2025 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді Зуєвич Л.Л., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177, 184-186 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ; адреса представника: АДРЕСА_2; e-mail представника: ІНФОРМАЦІЯ_2 ; РНОКПП представника /для пошуку в системі «Електронний суд»/: НОМЕР_2 ) до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Еліт Фінанс» /далі - ТОВ «ФК «Еліт Фінанс»/ (2; адреса: 03035, м. Київ, Солом`янська площа, 2), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Остапенко Євген Михайлович /далі - приватний нотаріус Остапенко Є.М./ (адреса: 01001, м. Київ, вул. Мала Житомирська, буд. 6/5), про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

09.01.2025 до Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська надійшла вказана позовна заява, за підписом представника позивача - адвоката Губи В.В. (діє на підставі ордеру), в якій ставиться питання про:

-визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчого напису № 21607 від 23.04.2021, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Остапенко Є.М. щодо стягнення заборгованості у розмірі 41 386,43 грн за кредитним договором № CCNG-630755927 від 09.10.2017;

-стягнення з ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» на користь позивача судових витрат та витрат на професійну правничу допомогу (5 000,00 грн).

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська від 10.01.2025 дану справу передано за підсудністю до Солом`янського районного суду міста Києва.

Зазначена ухвала мотивована тим, що місцезнаходження відповідача (ТОВ «ФК «Еліт Фінанс)» зареєстроване за адресою: м. Київ, пл. Солом`янська, буд. 2, що територіально відноситься до Солом`янського району міста Києва.

Відповідна ухвала в установленому процесуальним законом порядку не оскаржувалась на набрала законної сили.

05.02.2025 вказана справа надійшла до Солом`янського районного суду міста Києва з супровідним листом Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська від 28.01.2025.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.02.2025 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Щодо прийняття позову до розгляду

Розглянувши матеріали справи суд враховує наступне.

Відповідно до вимог глави 2 Розділу І ЦПК України справа віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної підсудності Солом`янського районного суду міста Києва.

Позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Підстав, установлених ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження в даній цивільній справі не виявлено.

Щодо форми провадження

Вирішуючи питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, як це передбачено п. 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України, суд бере до уваги, що відповідно до ч. 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Статтею 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (п. 4 ч. 4 ст. 19 ЦПК України).

При цьому, суд бере до уваги, що відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є, зокрема, справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вказані у ст. 11, ч. 3 ст. 274 ЦПК України критерії, предмет спору та характер спірних правовідносин, а також те, що дана справа не підпадає під категорії, визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, суд визнає дану справу малозначною, як таку, що є справою незначної складності.

З урахуванням зазначеного дана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Разом з тим, ч. 5 ст. 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

На момент винесення даної ухвали клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надходило.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться (ч. 13 ст. 7 ЦПК України).

З огляду на зазначене, предмет спору та характер спірних правовідносин відповідна справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні).

Щодо залучення третьої особи у справі

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

За змістом ч. 3 ст. 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Частиною 5, 6 ст. 53 ЦПК України передбачено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обов`язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 187 ЦПК України якщо при відкритті провадження у справі було вирішено питання про залучення третіх осіб, позивач не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі повинен направити таким третім особам копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання або до початку розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження.

Зазначення у вступній частині позовної заяви прізвища особи, яка, на думку позивача, має приймати участь в судовому розгляді в якості третьої особи, не тягне за собою автоматичного залучення цієї особи в якості третьої особи при відкритті суддею провадження у справі (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 30.11.2023 у справі № 990/222/23, провадження № 11-155заі23).

Враховуючи наведене, предмет спору та характер спірних правовідносин суд вважає за можливе залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Остапенка Євгена Миколайовича, оскільки предмет спору у даній справі безпосередньо пов`язаний з виконанням ним професійної діяльності та може вплинути на відповідні компетенційні права/обов`язки вказаної особи.

Щодо витребування доказів у справі

Для повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, перевірки доводів позовної заяви, у суду виникла необхідність витребувати документи, що стосуються предмету доказування у даній справі.

При цьому, суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмету спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадках, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Також суд нагадує, що згідно з п.п. 2, 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

З урахуванням викладеного, з метою повного та об`єктивного розгляду справи, суд вважає за необхідне витребувати у приватного нотаріуса Остапенка Є.М. копії документів (нотаріальної справи), на підставі яких вчинено виконавчий напис № 21607 від 23.04.2021, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Еліт Фінанс», заборгованості за кредитним договором на загальну суму боргу 41 386,43 грн.

Щодо відшкодування витрат на професійну правничу допомогу

Як вказано у постанові Верховного Суду від 26.07.2023 у справі № 160/16902/20 (провадження № К/9901/24445/21) зазначення у прохальній частині позову узагальненої вимоги про стягнення судових витрат за результатами вирішення спору не може розцінюватись як належне звернення до суду із заявою про відшкодування судових витрат (в тому числі на правову допомогу), адже за такого викладу прохальної частини, без наведення жодних мотивів та обґрунтувань суд фактично позбавлений можливості встановити склад таких витрат, факт їх понесення та розмір

Щодо вимог позивача в частині відшкодування витрат на професійну правничу допомогу (розмір судових витрат на правничу допомогу який очікується понести вказаний у позові: 5 000,00 грн) суд звертає увагу на те, що ч. 8 ст. 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Велика Палата Верховного Суду у додатковій постанові від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14- 382цс19) зробила висновок, що «вимога частини восьмої статті 141 ЦПК України щодо строку та порядку подання доказів про розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, має застосовуватися і до справ, що розглядаються в спрощеному провадженні, де судові дебати відсутні».

Разом з тим, у постанові Верховного Суду від 23.06.2022 у справі № 607/4341/20 (провадження № 61-18451св20) вказано, що обов`язковим переліком документів на підтвердження відповідних витрат, незалежно від юрисдикції спору, є: договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.); розрахунок наданих послуг з їх детальним описом; документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, тощо) (висновки, викладені Верховним Судом у постановах у справах № 821/227/17, № 726/549/19, № 810/3806/18). Такі ж висновки щодо застосування норм права викладені Верховним Судом у постановах від 15.04.2020 у справі № 199/3939/18-ц та від 09.06.2020 у справі № 466/9758/16-ц.

Водночас, суд звертає увагу на те, що як зазначено у постанові Верховного Суду від 02.03.2023 у справі № 5019/1274/11 з огляду на те, що склад і розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, підлягають доведенню, то у разі ненадсилання копій відповідних доказів іншій стороні фактично матиме наслідком порушення принципу змагальності та неможливості іншим учасникам судового розгляду бути ознайомленим із їхнім змістом. Вказані обставини, у свою чергу, позбавляють можливості іншу сторону надати свої заперечення щодо обсягів витрат, а також правильності їх обрахунку.

Також суд звертає увагу на приписи ст. 137 ЦПК України, за змістом ч. 4 якої розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

При цьому, відповідно до ч. 5 ст. 137 ЦПК України у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Частиною 6 ст. 137 ЦПК України встановлено, що обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Щодо врегулювання спору шляхом досягнення угоди між сторонами

З урахуванням приписів п. 2 ч. 5 ст. 12, ч. 7 ст. 49, ст. 142, п. 2 ч. 2 ст. 197, ст. 207, ч. 5 ст. 211 ЦПК України суд роз`яснює сторонам їх право на врегулювання спору шляхом досягнення угоди між ними.

У разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову (ч. 1 ст. 142 ЦПК України).

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 13, 19, 53, 76-84, 137, 141, 175, 177, 184-187, 190, 259-261, 274-279 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Еліт Фінанс», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Остапенко Євген Михайлович про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню.

Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу - Остапенка Євгена Михайловича.

Витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Остапенка Євгена Михайловича (адреса: 01001, м. Київ, вул. Мала Житомирська, буд. 6/5):

-належним чином завірені копії документів (нотаріальної справи), на підставі яких вчинено виконавчий напис від 23.04.2021, зареєстрований в реєстрі за № 21607, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» 41 386,43 грн.

Витребувані докази направити (надати) на адресу Солом`янського районного суду міста Києва (03037, м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25) протягом двох днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали (ч. 7 ст. 84 ЦПК).

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом (ч. 8 ст. 84 ЦПК).

Попередити, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

Згідно з ч. 2 ст. 148 ЦПК України у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази (ч. 9 ст. 84 ЦПК).

Позивачу направити копію ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідачу та третій особі направити копію ухвали про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів (ст. 190 ЦПК України).

Приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Остапенку Євгену Миколайовичу (адреса: 01001, м. Київ, вул. Мала Житомирська, буд. 6/5) направити копію даної ухвали для виконання.

Визначити відповідачу строк на подання відзиву на позов у порядку, передбаченому ст. 178 ЦПК України, - 15 днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (ч. 7 ст. 178, ч. 1 ст. 278 ЦПК України).

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду (ч. 4 ст. 178 ЦПК України).

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив у порядку, передбаченому ст. 179 ЦПК України, протягом 15 днів з дня отримання відзиву відповідача на позов.

Відповідач має право подати до суду заперечення, в яких викласти свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення, в порядку, передбаченому ст. 180 ЦПК України, протягом 15 днів з дня отримання відповіді на відзив.

Третя особа має право подати пояснення щодо позову в порядку, передбаченому ст. 181 ЦПК України, протягом 15 днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом десяти днів із дня його отримання (п. 10 ч. 2 ст. 187 ЦПК України).

Суд розглядатиме дану справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні), за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше (ч. 5 ст. 279 ЦПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/.

Суддя Л. Л. Зуєвич