Справа № 453/248/25
№ провадження 2/453/302/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 лютого 2025 року суддя Сколівського районного суду Львівської області Ясінський Ю.Є., розглянувши та перевіривши на відповідність вимогам ЦПК України матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рожанка парк» про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача адвокат Сосула О.О. звернувся до суду з вказаною позовною заявою і просить визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку за кадастровим номером :04:000:4498, площею 0,1650 га, земельну ділянку за кадастровим номером :04:000:4499, площею 1,2 га, та земельну ділянку за кадастровим номером :04:000:5025, площею 0,2589 га за набувальною давністю.

Витребувати з чужого незаконного володіння ТОВ «Рожанка парк» земельну ділянку за кадастровим номером :04:000:4498, площею 0,1650 га, земельну ділянку за кадастровим номером :04:000:4499, площею 1,2га, та земельну ділянку за кадастровим номером :04:000:5025, площею 0,2589 га.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву та документи, що до неї додані, суддя дійшов висновку, що позовну заву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 ЦПК України, зважаючи на наступне.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Згідно з ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Згідно з ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 9901/77/20 (провадження № 11-131заі20) висловлено правову позицію згідно з якою для звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» необхідно надати довідку з органу Державної податкової служби України про розмір доходів за попередній календарний рік, яка підтверджує, що розмір судового збору в справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявника за попередній календарний рік.

Отже, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження майнового стану представником надано:

- відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів на утримання податків від 07 січня 2025 року, згідно до яких за період з 1 кварталу 2023 року по 4 квартал 2024 року інформація щодо джерел/сум нарахованого (виплаченого) доходу, нарахованого (перерахованого) податку в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків відсутня.

Проте цих документів не достатньо для того, щоб визначити й визнати майновий стан позивача таким, щоб звільнити його від сплати судового збору. З цих документів також не можна визначити, що у позивача не має інших доходів.

Інших будь-яких доказів, як то відомості про склад його сім`ї, наявність або відсутність нерухомого майна та транспортних засобів, вкладів у банках тощо, не надано.

Отже, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно зі ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем, у порушення вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України, судовий збір не сплачено, клопотання в порядку ч.3 ст. 136 ЦПК України, ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» не заявлено.

Відсутність доказів сплати судового збору підтверджується, зокрема, переліком додатків до позову, в якому відповідний доказ відсутній.

Пунктом 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку за кадастровим номером :04:000:4498, площею 0,1650 га, земельну ділянку за кадастровим номером :04:000:4499, площею 1,2 га, та земельну ділянку за кадастровим номером :04:000:5025, площею 0,2589 га та витребування майна з чужого незаконного володіння є вимогами майнового характеру, у зв`язку з чим, ціною такого позову має бути вартість майна, щодо якого заявлено вимогу про витребування з чужого незаконного володіння.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про оцінку земель», грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними зазаконом, такі випадків спадкування ними за заповітом)і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою)та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва,вартостіземельнихділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорониз емель.

Експертна грошова оцінказ емельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

Таким чином, нормативна вартість земельної ділянки не є тотожною вартості земельної ділянки, а для визначення ціни позову позивачу слід надати доказ вартості спірної ділянки, у формі, визначеній чинним законодавством.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до ст.20 5 Закону України «Про оцінку земель», за результатами бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Таким чином, позивачу для визначення ціни позову слід долучити до позовної заяви звіт про оцінку вартості майна, а саме земельної ділянки за кадастровим номером :04:000:4498, площею 0,1650 га, земельної ділянки за кадастровим номером :04:000:4499, площею 1,2 га, та земельної ділянки за кадастровим номером :04:000:5025, площею 0,2589 га., станом на час звернення до суду, яка підтверджує вартість майна та виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності.

Представником позивача до матеріалів справи долучено довідку про надання інформаційно-консультативних послуг. Проте, така довідка не є доказом на підтвердження дійсної (ринкової) вартості об`єкту нерухомого майна з огляду на таке.

Згідно з п. 1 Розділу І «Загальні положення» Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженогоНаказом Фонду державного майна України 17 травня 2018 року № 658, цей Порядок визначає механізм ведення Фондом державного майна України Єдиної бази даних звітів про оцінку, формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості та реєстрації звітів про оцінку майна, складених суб`єктами оціночної діяльності (оцінювачами) для цілей обчислення доходу платника податку - фізичної особи від продажу (обміну) нерухомого майна, а також доходу, отриманого платником податку в результаті прийняття ним у спадщину чи дарунок майна (крім випадків успадкування та/або отримання у дарунок майна, вартість якого оподатковується за нульовою ставкою), доходу, отриманого за іншими правочинами, за якими здійснюється перехід права власності на нерухомість, дохід за якими підлягає оподаткуванню у випадках, передбачених Податковим кодексом України.

Відтак, суд не може прийняти надану довідку як доказ дійсної (ринкової) вартості нерухомого майна, яке є предметом спору.

При цьому, оскільки предметом спору є земельні ділянки, порядок визначення її вартості визначений Законом України «Про оцінку земель».

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про оцінку земель», експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Відповідно до ст.19 Закону України «Про оцінку земель», експертна грошова оцінка земельних ділянок проводиться суб`єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до вимог цього Закону,Закону України"Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні", а також інших нормативно-правових актів та норм і правил.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Отже, позивачу необхідно надати суду звіт про оцінку вартості майна, а саме спірних земельних ділянок, який виготовлений за результатами експертної грошової оцінки земельної ділянки відповідно до положень Закону України «Про оцінку земель», Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», а також інших нормативно-правових актів та норм і правил.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного вище, з метою недопущення порушення права позивача на доступ до суду, позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рожанка парк» про визнання права власності підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 177, 185 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рожанка парк» про визнання права власності - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі виконання у встановлений строк вимог ухвали, визначених статтями 175 і 177 цього ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.Є. Ясінський