Провадження № 6/761/462/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Матвєєва Ю.О. розглянувши заяву представника заявника ГУ Державної казначейської служби України про зміну способу і порядку виконання рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 08 серпня 2024р. та виправлення описки у виконавчому листі по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві, Святошинської окружної прокуратури, Державної казначейської служби про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури, -

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2025р. заявник звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із заявою, в якій просив суд змінити спосіб і порядок виконання рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 08 серпня 2024р., а саме зазначити у резолютивній частині рішення: «Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 , в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої незаконним діями органів досудового розслідування та прокуратури у розмірі 268 000,00 грн».

Подана заява мотивована тим, що на підставі рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 08 серпня 2024р., яке набрало законної сили, видано виконавчий лист, який було подано стягувачем на виконання до заявника (ДКСУ).

Однак, на переконання заявника, визначений у вищевказаних судових рішеннях порядок виконання цього рішення не можливо виконати з наступних підстав.

Відповідно ст. 25 Бюджетного кодексу України встановлено, що Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою у порядку, визначеному законом.

Згідно з розділом VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України, рішення суду про стягнення коштів державного бюджету виконується виключно Казначейством України. Зазначені рішення передаються до Казначейства України для виконання.

Відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою за рахунок коштів державного бюджету в межах бюджетних призначень за рішенням суду у розмірі, що не перевищує суми реальних збитків, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, визначено Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 зі змінами (далі - Порядок № 845).

Відповідно до пункту 35 Порядку № 845 безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду, здійснює Державна казначейська служба України.

Для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок.

Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету (пункт 38 Порядку № 845).

Отже, відповідно до Бюджетного кодексу України та Порядку № 845 обов`язок виконання рішення суду про стягнення моральної шкоди, завданої фізичній особі - ОСОБА_1 незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду, покладено на Державу, за рахунок коштів Держаного бюджету України.

До судового засідання представник заявника не з`явився, але надав заяву про розгляд заяви без їхньої участі, підтримали подану заяву, просили суд задовольнити у повному обсязі.

Представник позивача до судового засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без їхньої участі.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, повідомлялися належним чином у встановленому законодавством порядку.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги подання, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду зазначеної заяви, суд прийшов до висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви, виходячи із наступних підстав.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 08 серпня 202р., яке набрало законної сили, було вирішено - Стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України (ідентифікаційний код 37567646), шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку, на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури у сумі 268 000 (двісті шістдесят вісім тисяч) грн.

На підставі вказаного судового рішення, яке набрали законної сили, 11 грудня 2024р. Шевченківським районним судом м. Києва видано стягувачу відповідний виконавчий лист.

Стаття 129 Конституції України визначає, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Поняття «спосіб» і «порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого статтею 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду необхідно розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення у разі неможливості його виконання у раніше встановлений спосіб.

Отже, при вирішенні питання про встановлення нового способу виконання суд повинен з`ясувати обставини, що свідчать про абсолютну неможливість виконання рішення раніше встановленим способом.

Задоволення відповідної заяви є можливим лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають можливість виконання рішення.

Аналогічні правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 16 червня 2021р. у справі №693/426/17 (провадження №61-6283св19).

Крім того, у постанові Верховного Суду від 4 травня 2020р. у справі №2-1927/11 (провадження №61-48245св18) викладено правовий висновок, згідно якого «спосіб виконання рішення визначається на підставі встановлених у статті16 ЦК України способів захисту цивільних прав. Зміна способу і порядку виконання рішення полягає у заміні одного заходу примусового виконання іншим. При вирішенні питання про зміну способу виконання рішення суду підлягають з`ясуванню обставини, що свідчать про абсолютну неможливість виконання рішення суду. Отже, процесуальна можливість встановити чи змінити спосіб або порядок виконання рішення суду не передбачає зміну рішення суду по суті, обрання нового способу захисту порушеного права, а полягає лише у вирішенні питання про вжиття нових заходів для належного виконання рішення суду. Тобто, слід розрізняти способи захисту цивільного права, передбачені статтею 16 ЦК України, та способи і порядок виконання рішення суду, що суди й здійснили».

Суд наголошує, що заміна способу і порядку виконання рішення полягає у заміні одного заходу примусового виконання іншим.

У своїй заяві заявник просив суд змінити спосіб виконання рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 08 серпня 2024р., а саме зазначити у резолютивній частині рішення: «Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 , в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої незаконним діями органів досудового розслідування та прокуратури у розмірі 268 000,00 грн», по зазначеній цивільній справі.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до переконливого висновку, що правові підстави для зміни способу та порядку виконання судових рішень у цій справі відсутні, адже запропонований заявником спосіб виконання судового рішення за своєю правовою природою є фактичною зміною змісту резолютивної частини вказаного судового рішення, яке набрало законної сили, що не є зміною способу виконання рішення у розумінні ст. 435 ЦПК України.

У зв`язку із викладеним, у частині заяви про зміну способу виконання рішення слід відмовити.

Крім того, заявник просить виправити описку у виконавчому листі № 759/23274/23.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до ч. 1 ст. 432 ЦПК України, суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що заява про виправлення описки у виконавчому листі підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 258, 260, 432,435 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника заявника ГУ Державної казначейської служби України про зміну способу і порядку виконання рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 08 серпня 2024р. та виправлення описки у виконавчому листі - задовольнити частково.

Виправити описку у виконавчому листі № 759/23274/23, виданого Шевченківським районним судом м. Києва 23 січня 2025 року, а саме: вірно зазначити боржником - «Держава».

В іншій частині вимог - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя Ю.О. Матвєєва

19 лютого 2025 року