Єдиний унікальний номер судової справи 462/6708/24
Номер провадження 2-п/462/14/25
УХВАЛА

про повернення без розгляду

(заяви про перегляд заочного рішення)

24 лютого 2025 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Галайко Н. М., перевіривши письмову заяву уповноваженого представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Луки Тараса Миколайовича про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:

І. Рух справи.

Уповноважений представник позивача АТ «СЕНС БАНК» Мужик Н. Т., 22.08.2024 року (вх. № 19470) звернувся у Залізничний районний суд м. Львова (документ сформований в системі «Електронний суд» 22.08.2024 року) з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, у якій просить суд:

- стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором № 500570397 у розмірі 216 530 грн. 85 коп.;

- стягнути судові витрати у вигляді сплаченого судового збору (а.с. 1-4).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.08.2024 року для розгляду зазначеної справи визначено головуючого суддю Галайко Н. М. (а.с. 48).

Судом у порядку ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) 22.08.2024 року направлявся запит щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача у справі (а.с. 49).

Відповідь на вказаний запит надійшла до суду 20.09.2024 року (а.с. 50).

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 23.09.2024 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву (а.с. 51-52).

Рішенням Залізничного районного суду м. Львова від 19.11.2024 року ухвалено позовну заяву АТ «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «СЕНС БАНК» загальну суму заборгованості за кредитним договором № 500570397 від 28.10.2016 року у розмірі 216 530 грн. 85 коп. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «СЕНС БАНК» 3 247 грн. 96 коп. судового збору (а.с. 57-60).

ІІ. Суть клопотання (заяви), що вирішується.

20.02.2025 року (вх. № 4096) від уповноваженого представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Луки Т. М. у Залізничний районний суд м. Львова надійшла письмова заява (документ сформований в системі «Електронний суд» 19.02.2025 року) про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою АТ «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, у якій просить суд:

- поновити строки на подання заяви про перегляд заочного рішення Залізничного районного суду м. Львова від 19.11.2024 року у справі № 462/6708/24 пропущенні з поважних причин;

- заочне рішення Залізничного районного суду м. Львова від 19.11.2024 року у справі № 462/6708/24 скасувати і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження (а.с. 69-73).

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 20.02.2025 року вказану заяву передано головуючому судді Галайко Н. М. (а.с. 76).

ІІІ. Щодо можливості перегляду рішення суду.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд враховує, що у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2021 року у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21), зокрема, вказано, наступне:

«Глава 11 «Заочний розгляд справи» Розділу ІІІ «Позовне провадження» ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених ч. 1 ст. 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (ст. 284-288 ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (ст. 284 ЦПК України).

Форму заяви про перегляд заочного рішення, вимоги до її змісту, підписання, додатків, кількості копій визначають ч. 1 - 7 ст. 285 ЦПК України. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення ст. 185 цього кодексу (ч. 8 ст. 285 ЦПК України), яка регламентує порядок залишення позовної заяви без руху та її повернення.

Цей припис треба розуміти як такий, який стосується невиконання саме тих вимог, що передбачені у ч. 1 7 ст. 285 ЦПК України. Якщо учасник справи оформив заяву про перегляд заочного рішення без дотримання саме вказаних вимог, тобто неналежно, до цієї заяви застосовуються положення ст. 185 ЦПК України. В інших випадках її положення до заяви про перегляд заочного рішення незастосовні. Ухвалу про повернення такої заяви можна оскаржити в апеляційному порядку окремо від заочного рішення (п. 22 ч. 1 ст. 353 ЦПК України).

Прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви. Заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження (ст. 286 ЦПК України).

За змістом речення першого частини першої вказаної статті суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає вимогам ч. 1 - 7 ст. 285 ЦПК України, тобто є належно оформленою.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ст. 126 ЦПК України).

Отже не у всіх випадках, коли до суду надійшли документи після спливу процесуального строку, ці документи слід залишати без розгляду. Так, якщо відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення поза межами встановлених ч. 2 та 3 ст. 284 ЦПК України строків, то це згідно з положеннями Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України не звільняє суд від обов`язку застосувати порядок, визначений у ст. 287 ЦПК України, та постановити через пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, якщо немає підстав для задоволення заяви про поновлення відповідного строку.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (ч. 3 ст. 287 ЦПК України).

Оскільки кожну належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд зобов`язаний згідно з реченням першим частини першої статті 286 ЦПК України прийняти та невідкладно надіслати її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, то немає ґрунтовних підстав вважати, що визначений ст. 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний тільки до розгляду суті цієї заяви та незастосовний до розгляду на предмет дотримання строку її подання. Тому, оскільки спеціальне правове регулювання, передбачене Главою 11 Розділу ІІІ ЦПК України, охоплює порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку, то немає підстав залишати її без розгляду на підставі ст. 126 ЦПК України.

Процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у ч. 3 ст. 287 ЦПК України. Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (ч. 4 ст. 287 ЦПК України)…».

Європейський суд з прав людини зауважував, що «одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами» (USTIMENKO v. UKRAINE, № 32053/13, § 46, ЄСПЛ, від 29.10.2015 року).

ІV. Мотиви та висновки суду.

Так, з матеріалів даної справи вбачається, що розгляд справи здійснювався у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні).

Таким чином, рішення Залізничного районного суду м. Львова від 19.11.2024 року у справі № 462/6708/24 ухвалювалось не в заочному порядку, а у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні).

Порядок оскарження рішення суду та набрання ним законної сили був роз`яснений учасникам справи у вказаному рішенні.

Також суд звертає увагу на те, що ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 23.09.2024 року про прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі було постановлено, у тому числі, направити відповідачу копію ухвали про відкриття провадження у справі та встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву.

У вказаний строк відповідач не надала суду відзив на позовну заяву, відповідно до вимог ст. 178 ЦПК України, без поважних причин. Будь-яких заяв від відповідача не надходило.

Суд направляв на зареєстровану адресу відповідача копію ухвали про відкриття провадження у справі. Таким чином, суд виконав покладений на нього обов`язок інформувати учасника справи про її розгляд.

Відповідач кореспонденцію суду не отримала, а лист повернувся до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 56-56а).

Суд звертав увагу на позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, викладену у постанові № 755/4829/23, провадження № 61-73 св 24 від 13.05.2024 року, згідно якої вказано, що: «суд зробив правильний висновок, що відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується відповідними поштовими відправленнями, які повернулися до суду з відмітками «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсутній за вказаною адресою», що є належним повідомленням учасника справи. Днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України)».

Окремо суд вважає необхідним зазначити, що уповноважений представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Луки Т. М., після ухвалення судом рішення по суті, 05.02.2025 року (вх. № 2822) подавав письмову заяву (документ сформований в системі «Електронний суд» 04.02.2025 року) про ознайомлення із матеріалами справи, 12.02.2025 року ознайомився з такими, про що особисто розписався на заяві (а.с. 67), отже останньому було відомо, що рішення у справі ухвалювалося не в заочному порядку.

З огляду на вказане, у суду першої інстанції немає правових підстав для прийняття заяви уповноваженого представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Луки Т. М. про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 182 ЦПК України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Згідно ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи наведене, письмову заяву уповноваженого представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Луки Т. М. про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою АТ «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, слід повернути без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись ст. 182, 183, 258-261, 287, 288, 353, 354 ЦПК України, суд -

постановив:

Заяву уповноваженого представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Луки Тараса Миколайоваича про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором повернути без розгляду.

Роз`яснення суду.

Реалізація права особи на судовий захист здійснюється, зокрема, шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної інстанції, оскільки перегляд таких рішень в апеляційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів особи. Перегляд судових рішень в апеляційному порядку гарантує, у тому числі відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадянина, держави.

Так, заявник має право на оскарження рішення суду безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Порядок оскарження ухвали суду та набрання нею законної сили.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту їх підписання (ч. 2 ст. 261 ЦПК України).

Суддя/підпис/

Згідно з оригіналом.

Суддя: Н. М. Галайко