Справа № 438/1385/24
Номер провадження 2-і/438/2/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2025 року м. Борислав

Бориславський міський суд Львівської області в складі: головуючого судді Пантелєєва Д.Г., за участю секретаря Терлецької Ю.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Бориславського міського суду Львівської області заяву адвоката Потічної Наталії Юріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду,-

ВСТАНОВИВ:

19 лютого 2025 року адвокат Потічна Н.Ю., яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулася до Бориславського міського суду Львівської області із заявою про розстрочення виконання рішення суду у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів.

В обґрунтування заяви зазначено, що рішенням Бориславського міського суду Львівської області від 09.01.2025 у справі № 438/1385/24 з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) індекс інфляції за весь час прострочення виконання зобов`язання в сумі 494 926 грн. 64 грн., 3% річних в сумі 101 574 грн. 27 коп., а також судові витрати, які складаються з суми судового збору в розмірі 4772 грн. та витрат на правничу допомогу в сумі 21100 грн., а всього 622 372,91 (шістсот двадцять дві тисячі триста сімдесят дві ) гривні 91 копійок. Рішення суду набрало законної сили. На сьогоднішній день ОСОБА_1 не працює, матеріальний стан на даний час не дозволяє здійснити оплату всієї суми відразу. Крім того, ОСОБА_1 сплачує аліменти на підставі рішення Солом`янського районного суду м. Києва в справі №760/30212/21. Просять суд розстрочити виконання рішення суду та затвердити такий графік погашення заборгованості рівними частинами протягом шести місяців по 103 728, 82 грн. щомісяця.

Від адвоката Потічної Н.Ю. через електронний суд надійшла заява про розгляд справи у її відсутність та відсутність ОСОБА_1 . Заяву підтримують у повному обсязі та просять її задовольнити.

Представник стягувача ОСОБА_2 адвокат Вуйцік О.Б. через електронний суд подала заяву про те, що сторона стягувача не заперечує проти задоволення заяви про розстрочення виконання рішення суду, просить заяву розглядати у відсутність ОСОБА_2 та його представників адвокатів Вуйцік О.Б. та Походжай О.О.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось у зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи.

Суд, дослідивши та проаналізувавши заяву та матеріали справи, дійшов до наступних висновків.

Рішенням Бориславського міського суду Львівської області від 09.01.2025 у справі № 438/1385/24 з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) індекс інфляції за весь час прострочення виконання зобов`язання в сумі 494 926 грн. 64 грн., 3% річних в сумі 101 574 грн. 27 коп., а також судові витрати, які складаються з суми судового збору в розмірі 4772 грн. та витрат на правничу допомогу в сумі 21100 грн., а всього 622 372,91 (шістсот двадцять дві тисячі триста сімдесят дві ) гривні 91 копійок.

Рішення суду набрало законної сили 10 лютого 2025 року.

Згідно зі ст.129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до ч.1 ст.18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Тобто, підставою для розстрочення виконання рішення суду можуть бути тяжке захворювання відповідача або членів його сім`ї, матеріальний стан або стихійне лихо чи надзвичайні події.

Верховний Суд України у п.10 Постанови «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» від 26грудня 2003 року №14 вказує, що суду у вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, керуючись особливим характером обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Згідно з ч. 1 ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Розстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду сплати загальної суми боргу частинами. Надання розстрочки судом полягає у визначенні розміру щомісячних платежів з метою погашення усієї суми боргу, визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку сплати останнього платежу на підставі розстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо розстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; суми щомісячного платежу, наявність яких має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування та сума щомісячних платежів знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання розстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці звертає увагу, що несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру..", а у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи. До того ж, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого невиконання. Межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Обставини, які зумовлюють надання розстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення. Отже, питання щодо надання розстрочки (відстрочки) виконання рішення суду повинно вирішуватися із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Згідно ч. 5 ст. 435 ЦПК України, розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на те, що заявник знаходиться у скрутному матеріальному становищі, проте має намір виконати та сплатити заборгованість, враховуючи те, що стягувач не заперечував проти задоволення заяви, суд вважає за можливе заяву про розстрочку виконання рішення суду задовольнити шляхом надання заявнику розстрочки виконання протягом 6 місяців, до 15 липня 2025 року, щомісячними платежами в сумі 103 728, 82 грн.

Керуючись ст.ст.259-261, 353-354, 435 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката Потічної Наталії Юріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду -задовольнити.

Розстрочити виконання рішення Бориславського міського суду Львівської області від 09 січня 2025 року у цивільній справі №438/1385/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, строком на 6 (шість) місяців, наступними платежами за наступним графіком: до 15.02.2025 платіж в розмірі 103 728, 82 грн; до 15.03.2025 платіж в розмірі 103 728, 82 грн; до 15.04.2025 платіж в розмірі 103 728, 82 грн; до 15.05.2025 платіж в розмірі 103 728, 82 грн; до 15.06.2025 платіж в розмірі 103 728, 82 грн; до 15.07.2025 платіж в розмірі 103 728, 82 грн.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Дмитро ПАНТЕЛЄЄВ