печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2025 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Новака Р.В. ,

при секретарі судових засідань - Бурячок А.І.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємець ОСОБА_2 , фізичної особи-підприємець ОСОБА_3 про визнання договору оренди недійсним, усунення перешкод у користуванні приміщеннями шляхом виселення, заборону вчинення дій, -

В С Т А Н О В И В :

На виконання положень п. 9 Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набула чинності 15.12.2017, у вказаній справі проведено підготовче засідання.

04.11.2024 та 20.11.2024 на адресу суду представник позивача - адвокат Леськов В.П через систему «Електронний суд» подав заяви про зміну предмету позову в порядку ч.3 ст.49 ЦПК України та просив суд доповнити позовні вимоги вимогами про: визнати недійсним договір оренди нежилих приміщень № 01/2/03-23 від 31.03.2023, укладений між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 ; визнати недійсним договір № 01/03-23 від 31.03.2023 оренди нежилих приміщень, укладений між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 .

Сторони в підготовче судове засідання не з`явились, до його початку представник позивача подав заяву про проведення підготовчого засідання без його участі та закриття підготовчого провадження.

За таких обставин суд вважає за можливе проводити підготовче заслання та вирішувати заяви про зміну предмету позову без участі учасників справи.

Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України.

При вирішенні заяв представника позивача про зміну предмету позову суд виходить з наступного:

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст.49 ЦПК України, тож відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09.07.2020 по справі №922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 16.03.2018 в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.10.2020 у справі №922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22.07.2021 по справі №910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Вивчивши заяви про зміну предмета позову у даній справі, суд вважає, що такі заяви не суперечить закону, не виходить за межі спірних правовідносин, сторона позивача змінила предмет позову, не змінюючи підстави позову, тому суд вважає за необхідне заяви від 04.11.2024 та від 20.11.2024 представника позивача задовольнити прийняти до провадження заяви про зміну предмета позову шляхом доповнення позовних вимог.

Під час проведення підготовчого судового засідання судом з`ясовано всі питання, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Підстав для залишення позову без розгляду та закриття провадження у справі немає.

На підставі викладеного та керуючись п. 3 ч. 2 ст. 200, ст. 197 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Прийняти до розгляду заяви від 04.11.2024 та від 20.11.2024 про зміну предмета позову, в яких представник позивача просить суд доповнити позовні вимоги заявлені в позовній заяві від 16.08.2024 наступними вимогами: визнати недійсним договір оренди нежилих приміщень № 01/2/03-23 від 31.03.2023, укладений між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 ; визнати недійсним договір № 01/03-23 від 31.03.2023 оренди нежилих приміщень, укладений між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 .

Відповідач протягом п`ятнадцяти днів із дня отримання заяви про зміну (доповнення) предмета позову має право подати відзив із викладенням заперечення проти позову, разом з доказами, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

Роз`яснити відповідачеві, що уразі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами .

Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті, з урахуванням раніше призначених справ, на 14:00 год. 26 квітня 2025 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.В. Новак