Провадження №: 2/755/1117/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про прийняття зустрічного позову

"19" лютого 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі

головуючого - судді - Хромової О.О.

при секретарі - Бовкун М.В.

за участі:

позивача в режимі

відеоконференції - ОСОБА_1

представника позивача

в режимі відеоконференції - адвоката Сікачова С.Ю.

відповідача - ОСОБА_2

представника відповідача - адвоката Власенка Ю.В.

розглянувши в підготовчому засіданні клопотання відповідача ОСОБА_2 про прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

26 грудня 2024 року (вхід. № 71102) до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

У підготовчому засіданні відповідач ОСОБА_2 та його представник - адвокат Власенко Ю.В., клопотання про прийняття зустрічного позову підтримали та просили задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Сікачов С.Ю., проти прийняття зустрічного позову не заперечували, копію зустрічного позову не отримували, не відомо чи дотримано відповідачем процесуальні строки подання зустрічної позовної заяви.

Вислухавши пояснення позивача, відповідача та представників сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши виконання вимог статей 175, 177 ЦПК України, судом встановлено таке.

Пунктом 3 частини другої статті 49 ЦПК України передбачено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до частин першої-третьої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 звернулася до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 21 листопада 2024 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 09 січня 2025 року, встановлено процесуальні строки.

Відповідно до довідки про доставку електронного документа від 22 листопада 2024 року, що міститься в матеріалах справи, ухвалу про відкриття провадження у справі від 21 листопада 2024 року доставлено до електронного кабінету відповідача 22 листопада 2024 року о 0:41 год.

Водночас, згідно квитанції від 09 листопада 2024 року № 2031378 про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету Користувача ЄСІТС, позовну заяву з додатками доставлено до Електронного кабінету відповідача ОСОБА_2 09 листопада 2024 року.

У відзиві на позовну заяву та у зустрічному позові відповідач зазначає, що копію позовної заяви з додатками отримав 19 грудня 2024 року на електронну адресу після особистого звернення до Дніпровського районного суду міста Києва.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (стаття 123 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 120 ЦПК України строки в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до частин першої - п`ятої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Відповідно до частини першої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Строк для подачі відзиву, тобто і для подання зустрічного позову, встановлюється судом, а не законом, що визначає частина перша статті 191 ЦПК України.

Як уже зазначалося раніше, ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва відповідачеві встановлено п`ятнадцятиденний строк для подачі відзиву на позовну заяву, який розпочинається з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі. Вказано, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

З матеріалів справи вбачається, що відзив на позовну заяву та зустрічну позовну заяву подано відповідачем з пропуском встановленого судом процесуального строку, однак вказані заяви по суті справи містять обґрунтування поважності причин процесуального строку.

Вирішуючи питання про прийняття зустрічного позову суд враховує, що матеріали позовної заяви з додатками відповідач отримав пізніше від дати отримання ухвали про відкриття провадження у справі, пропуск процесуального строку не є значним. При цьому, зустрічну позовну заяву подано в межах п`ятнадцятиденного строку після отримання матеріалів позовної заяви з додатками в електронному вигляді на електронну адресу відповідача.

При цьому, проаналізувавши позов, що перебуває в провадженні суду та подану зустрічну позовну заяву, суд приходить до висновку, що дані позови є взаємопов`язаними, поєднаними спільним предметом спору, оскільки спірні правовідносини виникли на підставі одних і тих же самих об`єктів рухомого та нерухомого майна.

Таким чином, спільний розгляд первісного та зустрічного позову є доцільним, оскільки від прийнятого рішення за зустрічним позовом прямо чи опосередковано залежить вирішення первісного позову.

За змістом частини четвертої статті 193 ЦПК України у випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно із частиною першою статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей

175 і 177 цього Кодексу.

Подана зустрічна позовна заява відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, розглядати обидва позови в одному провадженні є доцільним, а тому суд вважає, що зустрічний позов повинен бути прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом, об`єднавши зустрічний позов із первісним позовом у справі № 755/19866/24 в одне провадження та призначити його розгляд у підготовчому судовому засіданні.

З урахуванням викладеного, приймаючи до уваги доводи викладені представником відповідача в заяві про поновлення строку для подання зустрічного позову, з метою недопущення порушення процесуальних прав сторін справи, суд вважає за можливе поновити строк на подання відповідачем зустрічного позову та прийняти його до провадження.

Керуючись статтями 49, 126, 127, 178, 193, 194, 260, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Поновити відповідачеві ОСОБА_2 строк для подачі зустрічного позову в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Клопотання відповідача ОСОБА_2 про прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, - задовольнити.

Прийняти зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та об`єднати в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, копію зустрічної позовно заяви з додатками - надіслати позивачеві.

Протягом п`ятнадцяти днів відповідач за зустрічним позовом має право надіслати відзив на зустрічну позовну заяву і всі письмові та електронні докази, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення іншим учасникам копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач за зустрічним позовом до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, направити їх відповідачу та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач за зустрічним позовом до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити їх іншим учасникам справи та суду з підтвердженням такого направлення.

У разі ненадання учасниками розгляду заяви по суті справи у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала окремо від рішення оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.О. Хромова