ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 642/3064/18 Номер провадження 22-ц/814/125/25Головуючий у 1-й інстанції Бугрій В.М. Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Бутенко С. Б.

Суддів Панченка О. О., Пікуля В. П.

за участю секретаря Ракович Д. Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Міліруд Євгена Олександровича

на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 06 вересня 2023 року у складі судді Бугрія В. М.

у справі за позовом Харківської місцевої прокуратури № 4 в інтересах Держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати,

в с т а н о в и в:

У червні 2018 року Керівник Харківської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів.

Позов мотивовано тим, що з 12.03.2015 за ОСОБА_1 на підставі договору про поділ майна подружжя від 12.03.2015 № 67 зареєстровано право власності на нежитлову будівлю літ. «А-3» загальною площею 1086,7 кв. м по АДРЕСА_1 .

Дана будівля знаходиться на земельній ділянці комунальної власності Харківської міської ради по АДРЕСА_1 загальною площею 0,1579 га, яка використовується відповідачем без відповідних правовстановлюючих документів та без плати за землю.

Відповідно до розрахунку департаменту територіального контролю Харківської міської ради Стороженко А. Г. під час використання нежитлової будівлі літ. «А-3», розташованої по АДРЕСА_1 за період з 01.06.2015 по 31.12.2015 безпідставно зберегла кошти за орендну плату за землю у розмірі 120 853,53 грн, за період з 01.01.2016 по 31.12.2016 - 296 886,08 грн, за період з 01.01.2017 по 31.12.2017 - 251 759,52 грн та за період з 01.01.2018 по 31.05.2018 - 104 899,80 грн, а всього - 774 398,95 грн орендної плати за землю, яку позивач міг би отримати у разі укладення договору оренди землі.

Посилаючись на викладене, та з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог на суму сплаченого відповідачем земельного податку - 38 930,89 грн, просив суд стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Харківської міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 735 468,04 грн.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 02 липня 2018 року позовну заяву передано на розгляд за підсудністю до Московського районного суду м. Харкова.

Відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 08.03.2022 № 2/0/9/-22 змінено територіальну підсудність судових справ Московського районного суду м. Харкова, які передано для розгляду до Октябрського районного суду м. Полтави.

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 06 вересня 2023 року позовні вимоги керівника Харківської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Харківської міської ради задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави в особі Харківської міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 735 468,04 грн.

Вирішено питання розподілу судових витрат. Стягнуто з ОСОБА_1 в дохід держави в особі Харківської міської ради понесені судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 416 грн.

В апеляційному порядку вказане рішення суду оскаржене представником ОСОБА_1 - адвокатом Міліруд Є. О., який посилаючись в апеляційній скарзі на неповне з`ясування судом обставин справи, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просив рішення суду першої інстанції скасувати повністю та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовної заяви керівника Харківської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Харківської міської ради через необґрунтованість заявлених позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що позивач не ініціював проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, не запитував у Державному земельному кадастрі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, а наданий позивачем розрахунок орендної плати не відповідає площі сформованої земельної ділянки та Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Мінагрополітики № 489 від 25.11.2016, щодо визначення коефіцієнтів, які характеризують місце розташування земельної ділянки (Км) та функціональне використання земельної ділянки (Кф), що призвело до значного завищення суми безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, яку мав отримати власник земельної ділянки за звичайних умов.

21 січня 2025 року на адресу Полтавського апеляційного суду надійшла спільна заява Харківської міської ради та ОСОБА_1 про укладення мирової угоди та її затвердження судом із закриттям провадження у справі.

За змістом спільної заяви та мирової угоди від 16 січня 2025 року сторони погодили розмір заборгованості відповідача ОСОБА_1 з оплати за використання земельної ділянки загальною площею 0,1495 га по АДРЕСА_1 з кадастровим номером :03:017:0006 за період з 01.06.2015 по 31.05.2018 та визначили її у розмірі 190 012,27 грн.

При цьому, відповідач ОСОБА_1 зобов`язалась у строк до 01.03.2025 відшкодувати Харківській міській раді зазначену суму орендної плати - 190 012,27 грн та Харківській обласній прокуратурі сплачений судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 11 032,02 грн, в іншому випадку позивач має право звернути ухвалу суду про затвердження мирової угоди до примусового виконання.

Сторони підтвердили, що всі викладені умови мирової угоди відповідають їх реальному волевиявленню та інтересам та породжують настання наслідків, зазначених у тексті цієї мирової угоди. Наслідки укладення мирової угоди та закриття провадження у справі у зв`язку з укладенням мирової угоди сторонам зрозумілі. Укладення цієї мирової угоди не порушує права та інтереси третіх осіб.

Вирішуючи дане питання, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку про наявність підстав для затвердження мирової угоди, якою сторони за взаємною згодою вирішили завершити розгляд справи.

Відповідно до частини сьомої статті 49 ЦПК України сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Згідно частин першої, другої статті 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії.

Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо: 1) умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є невиконуваними; або 2) одну із сторін мирової угоди представляє її законний представник, дії якого суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим Законом України «Про виконавче провадження». У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень (частини друга, третя статті 208 ЦПК України).

За правилами статті 373 ЦПК України в суді апеляційної інстанції позивач має право відмовитися від позову, а сторони - укласти мирову угоду відповідно до загальних правил про ці процесуальні дії незалежно від того, хто подав апеляційну скаргу.

Якщо заява про відмову від позову чи мирова угода сторін відповідають вимогам статей 206, 207 цього Кодексу, суд постановляє ухвалу про прийняття відмови позивача від позову або про затвердження мирової угоди сторін, якою одночасно визнає нечинним судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи та закриває провадження у справі.

Колегія суддів апеляційного суду, дослідивши матеріали справи та зміст мирової угоди, укладеної 16.01.2025 між Харківською міською радою та ОСОБА_1 в особі уповноважених представників сторін, вважає, що мирова угода стосується предмета спору та прав і обов`язків сторін, такі умови мирової угоди не суперечать закону та не порушують прав чи охоронюваних законом інтересів інших осіб.

Погоджений сторонами розмір орендної плати за використання відповідачем ОСОБА_1 земельної ділянки комунальної власності, на якій розташоване належне їй нерухоме майно - нежитлова будівля літ. «А-3» по АДРЕСА_1 , відповідає сформованій та зареєстрованій у Державному земельному кадастрі 16.12.2014 земельній ділянці кадастровий номер :03:017:0006 площею 0,1495 га для обслуговування нежитлової будівлі літ. «А-3», яка за рішенням Харківської міської ради від 19.12.2018 № 1369/8 була поділена на земельну ділянку № НОМЕР_1 площею 0,0600 га та земельну ділянку № НОМЕР_2 площею 0,0895 га для обслуговування нежитлової будівлі літ. «А-3» (адміністративно-торгівельного призначення) по АДРЕСА_1 , яка зареєстрована у Державному земельному кадастрі 31.01.2019 за кадастровим номером :03:017:0008.

Таким чином, досягнута між сторонами домовленість щодо сплати відповідачем безпідставно збережених грошових коштів у розмірі орендної плати на підставі взаємних поступок відповідає вимогам частини першої статті 207 ЦПК України, стосується прав та обов`язків сторін щодо спірної земельної ділянки і підстав для відмови у затвердженні мирової угоди апеляційним судом не вбачається.

Заперечення у судовому засіданні прокурора проти мирової угоди сторін не свідчать про те, що умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права та інтереси інших осіб або є невиконуваними.

Мирова угода - це договір, який укладається сторонами з метою припинення спору та на умовах, погоджених сторонами. Тобто, відмовившись від судового захисту, сторони ліквідують наявний правовий конфлікт через самостійне врегулювання розбіжностей на погоджених умовах.

Мирова угода є вираженням взаємного волевиявлення сторін, що спрямоване на вирішення спору між ними на основі компромісу та припинення його подальшого судового розгляду. У ній можуть вирішуватися питання, що стосуються виключно прав і обов`язків сторін.

Таким чином, сторонам надано можливість комплексно врегулювати відносини між собою в тому числі не обмежуючись обсягом вимог, що були заявлені у позові (див. постанову Верховного Суду від 17 лютого 2020 року у справі № 911/427/19).

Враховуючи вищенаведене та виходячи з принципу диспозитивності цивільного судочинства (пункт 5 частини третьої статті 2, частина третя статті 13 ЦПК України) та права сторін на завершення справи шляхом укладення мирової угоди на будь-якій стадії цивільного процесу, колегія суддів дійшла висновку про затвердження мирової угоди Харківської міської ради та ОСОБА_1 , яка не суперечить вимогам закону, не порушує законних прав та інтересів сторін та інших осіб, у тому числі держави, та сприяє врегулюванню спору між сторонами.

У разі ухилення однієї зі сторін від виконання мирової угоди після закінчення строку (настання терміну) виконання нею своїх обов`язків за цією угодою, відповідно до пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про виконавче провадження» ухвала суду про затвердження мирової угоди підлягає примусовому виконанню відповідно до цього Закону, тому умови мирової угоди щодо права Харківської міської ради на примусове виконання ухвали суду про затвердження цієї мирової угоди окремого затвердження судом не потребують.

У зв`язку із затвердженням мирової угоди сторін рішення суду першої інстанції підлягає визнанню нечинним із закриттям провадження у даній цивільній справі.

Керуючись статтями 367, 373, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Спільну заяву Харківської міської ради та ОСОБА_1 про затвердження мирової угоди - задовольнити.

Затвердити мирову угоду, укладену між Харківською міською радою та ОСОБА_1 16 січня 2025 року, на наступних умовах:

1. Відповідач ОСОБА_1 здійснює добровільне відшкодування позивачу - Харківській міській раді 190 012,27 грн за використання земельної ділянки загальною площею 0,1495 га по АДРЕСА_1 з кадастровим номером :03:017:0006 за період з 01.06.2015 по 31.05.2018 та зобов`язується відшкодувати зазначену суму у строк до 01.03.2025.

1.1. Реквізити, за якими сплачуються платежі:

Отримувач - ГУК Харків обл/МТГ Харків

Код отримувача (ЄДРПОУ) - 37874947

Рахунок (IBAN) - UA0020649

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Код класифікації доходів бюджету - 24062200

2. Відповідач ОСОБА_1 відшкодовує на користь Харківської обласної прокуратури до 01 березня 2025 року сплачений судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 11 032,02 грн за реквізитами:

Отримувач - Харківська обласна прокуратура

Код отримувача (ЄДРПОУ) - 02910108

Банк - Державна казначейська служба м. Київ

Рахунок (IBAN) - UA0007171

Код банку - 820172

Код класифікації видатків бюджету (КЕКВ): 2800

3. Відповідач має право достроково погасити борг у повному обсязі.

4. За цим документом стягувачем є Харківська міська рада (м-н Конституції, 7, м. Харків, 61003, ), боржником є ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

5. Ухвала Полтавського апеляційного суду про затвердження даної мирової угоди є виконавчим документом згідно з пунктом 2 частини першої статті 3 Закону України «Про виконавче провадження».

У зв`язку із затвердженням мирової угоди рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 06 вересня 2023 року визнати нечинним та закрити провадження у цивільній справі за позовом Харківської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. Б. Бутенко

Судді О. О. Панченко

В. П. Пікуль