р і ш е н н я

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

Справа № 495/10886/24

№ провадження 2-о/495/607/2024

17 січня 2025 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючого судді: Мишко В.В.

за участю секретаря судового засідання: Федорової Л.А.

за участю:

від заявників: не з`явилися

від заінтересованої особи: не з`явилася

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 495/10886/24

за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2

за участю заінтересованої особи Старокозацької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області

про встановлення факту родинних відносин

В С Т А Н О В И В :

10.12.2024 року ОСОБА_1 (далі по тексту - заявник-1), ОСОБА_2 (далі по тексту - заявник-2) звернулися до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з заявою за участю заінтересованої особи Старокозацької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області (далі по тексту - заінтересована особа) про встановлення факту родинних відносин.

Так, заявники просять суд встановити факт родинних відносин, а саме те, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є батьком померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є його онуками.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 11.12.2024 року відкрито окреме провадження по справі № 495/10886/24 за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за участю заінтересованої особи Старокозацької СР Білгород-Дністровського району Одеської області про встановлення факту родинних відносин. Справу призначено до розгляду.

Заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися, але їх представник - ОСОБА_5 подала до суду заяву, згідно якої заявлені вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити та розглянути справу за її відсутністю.

Представник заінтересованої особи - Старокозацької СР Білгород-Дністровського району Одеської області, відзив або заперечення на заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до суду не надав та в судове засідання не з`явився без поважних причин, про причини неявки суд не повідомив, будь-яких клопотань не заявляв, хоча був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою про отримання ухвали суду та заяви з додатками.

Згідно із ч.3 ст.131 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст.223 ЦПК України).

Враховуючи викладені обставини, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників судового процесу, на підставі наявних та достатніх для розгляду матеріалів справи.

У відповідності до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву, вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, суд дійшов до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який є батьком - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про його смерть серії НОМЕР_1 (а.с.12).

За твердженням заявників у свідоцтві про народження їх батька ( ОСОБА_4 ), батьком останнього вказаний - ОСОБА_3 та прізвище їх батька також вказано - ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про його народження серії НОМЕР_2 (а.с.13).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дідусь заявників - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить копія свідоцтва про його смерть серії НОМЕР_3 (а.с.14).

Після смерті дідуся - ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді: житлового будинку по АДРЕСА_1 , якій належав померлому дідусю на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 16.09.2003 року (а.с.150; а також земельної ділянки площею 0,2111 га, наданої для будівництва та експлуатації житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка належала померлому на підставі Державного акту серії ЯЖ № 705586 (а.с.17); земельної ділянки площею 0,4681 га для ведення особистого селянського господарства, яка розташована в АДРЕСА_2 , яка належала померлому на підставі Державного акту серії ЯЖ № 7055 (а.с.19); земельної ділянки площею 5,81 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала померлому на підставі Державного акту серії ОД № 068019 (а.с.20).

Заявники вказали, що після смерті їх дідуся - ОСОБА_3 вони разом з іншими спадкоємцями ( ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ), в установлений законом строк звернулися до приватного нотаріуса Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Тітової Т.С. із заявою про прийняття спадщини, яка повідомила, що встановити факт родинних відносин між ними та померлим не можливо, у зв`язку з розбіжністю прізвища у свідоцтві про народження, свідоцтвах про смерть, паспортах та було рекомендовано звернутися до суду, про що свідчить лист № 245/02-14 від 28.09.2023 року (а.с.21).

Рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 22.11.2023 року встановлено, що померлий - ОСОБА_3 є батьком та дідусем інших спадкоємців - ОСОБА_6 та ОСОБА_8 .

Заявники зазначили, що вони разом з іншими спадкоємцями ( ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ) до суду не звертались та останні свідоцтва про право на спадщину не отримали.

Факт того, що померлий ОСОБА_3 є батьком батька заявників та їх дідусем, останні підтверджують копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_4 , копією свідоцтва про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_5 , в яких зазначено, що їх батьком є ОСОБА_4 та їх прізвища також вказані як - ОСОБА_6 .

Встановлення факту родинних відносин з померлим ОСОБА_3 необхідно для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом.

Дані обставини і стали підставою для звернення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до суду з відповідною заявою про встановлення факту родинних відносин.

Відповідно до частини першої статті 293 Цивільного процесуального кодексу України, Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: 1) обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи; 2) надання неповнолітній особі повної цивільної дієздатності; 3) визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою; 4) усиновлення; 5) встановлення фактів, що мають юридичне значення; 6) відновлення прав на втрачені цінні папери на пред`явника та векселі; 7) передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність; 8) визнання спадщини відумерлою; 9) надання особі психіатричної допомоги в примусовому порядку; 10) примусову госпіталізацію до протитуберкульозного закладу; 11) розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб (ч.2 ст.294 ЦПК України).

Згідно із частинами першою та другою статті 315 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Проаналізувавши зміст вищенаведених статей можна відокремити такі умови, за наявності яких можливим є звернення до суду для встановлення фактів, що мають юридичне значення: факт, який потребує встановлення, має породжувати юридичні наслідки, тобто від нього повинні залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб; встановлення відповідного факту не пов`язано з наявністю спору про право; чинним законодавством не передбачено іншого порядку встановлення такого факту, або заявник не має можливості одержати (відновити) загублений (знищений) документ, який посвідчує необхідний факт; встановлення факту потрібно заявникові для конкретної мети.

Відповідно до Постанови Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Згідно із п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Факт родинних відносин з померлим дідусем заявникам необхідно для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. Встановлення факту родинних відносин породить для заявників певні юридичні наслідки, так як іншого шляху для підтвердження факту родинних відносин не існує.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Відповідно до діючого законодавства юридичний факт встановлюється судом за умови підтвердження доказами, що ця подія мала місце у певний час та за певних обставин.

Відповідно до ст.319 Цивільного процесуального кодексу України, у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

Відповідно до Листа Верховного суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», виникнення особистих і майнових прав громадян, їх зміну і припинення закон завжди пов`язує з настанням чи зміною певних обставин, тобто з юридичними фактами. У більшості випадків вони підтверджуються різними свідоцтвами, довідками та іншими документами, що видаються громадянам в адміністративному порядку. Проте не завжди заінтересована особа має можливість довести документально, що той чи інший факт мав місце (неможливість поновлення втраченого документа або виправлення наявних у ньому помилок тощо). Тому в певних випадках допускається судовий порядок встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Враховуючи вищевикладені обставини та норми чинного законодавства, розглянувши справу в межах заявлених вимог та наданих сторонами доказів, які оцінені судом в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, дійшов до висновку про законність, правомірність та обґрунтованість вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , у зв`язку з чим їх заява за участю заінтересованої особи Старокозацької СР Білгород-Дністровського району Одеської області про встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 12-13, 76-81, 247, 258-259, 263-265, 268, 293-294, 315, 319 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за участю заінтересованої особи Старокозацької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме те, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є батьком померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є онуками - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Віталій МИШКО