Справа № 535/1178/24
Провадження № 2/535/156/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2025 року селище Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Шолудько А.В., за участі секретаря судового засідання Плотник І.А., розглянувши у підготовчому засіданні справу №535/1178/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Виконавчий комітет Шевченківської районної у м. Полтава ради,

ВСТАНОВИВ:

19.12.2024 ОСОБА_1 через свого представника адвоката Чальцева Дмитра Вадимовича, який діє на підставі ордера на надання правничої (правової) допомоги серії ВІ №1264662 від 11.12.2024 (а.с. 6-7), подав до суду через систему «Електронний суд» позовну заяву до відповідачки ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав відносно сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 1-28).

Ухвалою судді від 23.12.2024 провадження у справі № 535/1178/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, залучено до участі у розгляді справи третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Виконавчий комітет Шевченківської районної у м. Полтава ради.

Відповідачка відзив до суду не подавала. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, пояснення щодо позову до суду не подавала.

У підготовче засідання сторони, представник позивача та представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повторно не з`явились, про час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, у тому числі позивач у порядку, визначеному ч. 5 ст. 130 ЦПК України, про причини неявки у судове засідання суд не повідомили (а.с. 54-56, 58-61).

19 лютого 2025 року до суду надійшла електронною поштою заява ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи, яка не скріплена електронним підписом учасника справи (а.с.68).

На підставі ч. 2 ст. 182 ЦПК України заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (ч. 2 ст. 183 ЦПК України).

Згідно з ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Судом встановлено, що клопотання ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи від 19.02.2025, надійшло до суду електронною поштою, вимоги ч. 1 ст. 183 ЦПК України заявником не виконані (в частині зазначення імені (імені та по батькові) особи, яка подала клопотання, та зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету).

Відповідно до ч.4 ст.183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, клопотання ОСОБА_2 від 19.02.2025 про відкладення розгляду справи підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до суду у встановленому порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

У статті 189 ЦПК України визначено завдання і мету підготовчого провадження забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче судове провадження це важливий складник судочинства, спрямований на створення умов для такого розгляду.

Відповідно до ч.3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження і проводиться судом із повідомленням учасників справи (ч. 1 ст. 197 ЦПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд: з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, провести позасудове врегулювання спору шляхом медіації, передати справу на розгляд третейського суду або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді; у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення; вирішує заяви та клопотання учасників справи; направляє судові доручення; встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення; встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення; встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат; вирішує питання про колегіальний розгляд справи; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.1 ст.198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.2 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно з пунктами 1, 2 частини 8 статті 128 ЦПК днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

На підставі ч.5 ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За правилами п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, є саме повторна неявка у підготовче засідання належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце підготовчого засідання та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У підготовчі засідання, призначені на 08.30 год 22.01.2025 та на 09.00 год 20.02.2025 позивач та його представник не з`явилися, про дату, час та місце судових засідань повідомлені належним чином (а.с. 39, 41, 54, 58), а саме: представник позивача у порядку, визначеному п.2 ч.8 ст. 128, а позивач у порядку, визначеному ч.5 ст.130 ЦПК України, оскільки судові повістки про виклик до суду у зазначені вище підготовчі засідання, надіслані позивачу за зазначеною позивачем адресою, повернулися до суду без вручення адресату з відміткою установи поштового зв`язку АТ «УКРПОШТА» за закінченням строку зберігання» (а.с. 46-48, 66-67).

Позивач та представник позивача про причини неявки у підготовчі засідання не повідомили, клопотання про відкладення підготовчих засідань чи заяву про розгляд справи без їх участі до суду не подавали.

Враховуючи вище викладене, позивач ОСОБА_1 та представник позивача адвокат Чальцев Д.В. вважаються такими, що належним чином повідомлені про дату, час та місце судових засідань під час підготовчого провадження у даній справі.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, незалежно від причин такої неявки.

Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07.08.2020 у справі № 405/8125/15-ц, від 21.09.2020 у справі № 658/1141/18, від 19.04.2021 року у справі № 675/1714/19, від 26.04.2021 у справі № 675/1561/19, від 15.11.2024 у справі № 465/4958/17 тощо.

Крім того, статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16.02.2017).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Враховуючи, що позивач та його представник, які належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, повторно в підготовче засідання не з`явились, не повідомили про причини неявки, заяву про розгляд справи за їх відсутності не подавали, чим умисно затягують розгляд справи та позбавляють суд можливості вирішити питання, визначені ч.2 ст.197 ЦПК України та ухвалити рішення по суті заявлених вимог, з урахуванням строків проведення підготовчого провадження, часу знаходження справи у провадженні суду, поведінки позивача та його представника щодо виконання ними свого обов`язку щодо явки в судове засідання чи поданя до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд, дійшов висновку про наявність підстав, передбачених п.1 ч.2 ст.200, п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви без розгляду.

Разом з тим, особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення її без розгляду, має право звернутися до відповідного суду з дотриманням правил підсудності з позовом повторно (ч.2 ст. 257 ЦПК України), тому порушення вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

Враховуючи викладене та керуючись п.2 ч.8 ст. 128, ч.5 ст.130, ст. 189, ч.1 ст. 198, п.1 ч.2 ст.200, п. 3 ч. 1 ст.257, ч. 5 ст.223, 258-261, 351-354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 від 19.02.2025 про відкладення розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав повернути заявнику без розгляду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Виконавчий комітет Шевченківської районної у м. Полтава ради, залишити без розгляду.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України позивач після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала складена та підписана суддею 20.02.2025.

Суддя А.В. Шолудько