Справа № 643/2520/25
Провадження № 2/643/2509/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2025 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Замікула Б.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Житлового кооперативу «Лопань» про проведення реструктуризації заборгованості за квартирну плату та стягнення моральної шкоди,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Закоморна К.О. звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ЖК «Лопань», в якому просить провести реструктуризацію заборгованості позивача перед відповідачам за квартплату та стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 300000 грн.

В обґрунтування позовної заяви зазначається про бездіяльність відповідача, що може призвести до порушення права позивача на житло та отримання державної соціальної допомоги.

Наведене, на переконання позивача, спричинило йому моральну шкоду, розмір якої він оцінює в сумі 300000 грн.

Перевіривши матеріали позовної заяви на її відповідність вимогам, визначеними ст. 175 177 ЦПК України, суддя дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху, з наступних підстав.

Відповідно до п. 4. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, серед іншого, повинна містити: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Звертаючись до суду, позивач, серед іншого, заявив вимогу наступного змісту: «провести ОСОБА_1 реструктуризацію заборгованості за квартплату перед ЖК «Лопань».

Однак, в обґрунтування заявленої вимоги позивачем не зазначено підстав щодо обов`язковості проведення такої реструктуризації та можливість її проведення саме за рішенням суду, а не виключно за рішенням надавача комунальних послуг.

У зв`язку з чим суддя зазначає наступне.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК).

Згідно зі ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Способами захисту суб`єктивних цивільних прав є закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника.

Загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів визначений у ч.2 ст. 16 ЦК України.

Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту її права чи інтересу. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 01.10.2019 у справі № 910/3907/18, від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19, від 22.06.2021 у справі № 334/3161/17, від 31.08.2021 у справі № 903/1030/19, від 26.10.2021 у справі № 766/20797/18, від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц, від 14.12.2021 у справі № 643/21744/19, від 25.01.2022 у справі № 143/591/20, від 08, 09, 22.02.2022 у справах № 209/3085/20, № 910/6939/20, № 761/36873/18 та ін.).

Якщо обраний позивачем спосіб захисту порушеного права враховує зміст порушеного права, характер його порушення, наслідки, які спричинило порушення, правову мету, якої прагне позивач, обставини, наслідки порушення, такий спосіб захисту відповідає властивості (критерію) належності.

Іншою не менш важливою, окрім належності, є така властивість (критерій) способу захисту порушених прав та інтересів, як ефективність можливість за наслідком застосування засобу захисту відновлення, наскільки це можливо, порушених прав та інтересів позивача.

Ефективним є спосіб захисту, який забезпечує відновлення порушеного права позивача (спричиняє потрібні результати) без необхідності вчинення інших дій з метою захисту такого права, повторного звернення до суду задля відновлення порушеного права. Тобто спосіб захисту, який виходячи з характеру спірних правовідносин та обставин справи здатен призвести до відновлення порушених, невизнаних або оспорюваних прав та інтересів (має найбільший ефект у відновленні) (постанова об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.11.2023 у справі № 910/12832/21).

Рішення суду має остаточно вирішувати спір по суті та захищати порушене право чи інтерес. Якщо для реалізації рішення суду необхідно ще раз звертатися до іншого суду й отримувати ще одне рішення це означає, що обраний спосіб захисту є неефективним. Застосування судом того чи іншого способу захисту має призводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду (принцип процесуальної економії). Саме в такому значенні має розумітися ефективний захист порушених прав особи (подібний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2024 у справі № 910/2592/19).

Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові (постанова Верховного Суду від 09.05.2021 у справі № 939/1078/20).

Крім того, суддя зазначає, що у позовній заяві не обґрунтовано розмір моральної шкоди, заявленої до стягнення, а вказана лише загальна сума.

Наведені обставини вказують на невиконання позивачем вимог ст. 175 ЦПК України при зверненні до суду із позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175-177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного, позовна заяви підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві часу, необхідного для усунення недоліків, зазначених у цій ухвалі.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житлового кооперативу «Лопань» про проведення реструктуризації заборгованості за квартирну плату та стягнення моральної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви впродовж п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Б.С. Замікула