Справа №359/1181/25
Провадження №2/359/1797/2025
УХВАЛА

5 лютого 2025 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Борець Є.О., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, діючого в інтересах держави в особі військової частини НОМЕР_1 , до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно отриманого грошового забезпечення,

встановив:

В січні 2025 року керівник Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, діючи в інтересах військової частини НОМЕР_1 , звернувся до суду з вказаним позовом та просить стягнути з ОСОБА_1 безпідставно отримане грошове забезпечення в розмірі 37811 гривень 40 копійок.

Відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно з п.2 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Відповідно до п.17 ч.1 ст.4 КАС України публічна служба є діяльністю на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Згідно з п.1 ч.1 ст.186 ЦПК Українисуддя відмовляє у відкритті провадження, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.2, ч.4 ст.10 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є верховенство права. Цей принцип полягає у тому, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, а також практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і без стороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини в рішеннях у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у випадку перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи визначаються правилами юрисдикції (підвідомчості та підсудності).

Встановлено, що ОСОБА_1 є військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 . Отримані ним грошові кошти є не предметом цивільно-правових відносин, а грошовим забезпеченням, набутим відповідачем у зв`язку з проходженням військової служби. Тому спір про стягнення з військовослужбовця безпідставно (помилково) виплаченого йому грошового забезпечення є спором з приводу проходження публічної служби в розумінні п.2 ч.1 ст.19 КАС України, який підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі №362/643/21 (провадження №14-32цс22), зі змісту якої вбачається, що військова служба є різновидом публічної служби, тому спори з приводу проходження військової служби, зокрема з приводу соціального захисту військовослужбовців, належать до юрисдикції адміністра-тивних судів. У випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної (публічної) служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових (посадових) обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди (збитків), а й оцінки правомірності дій такої особи. Водночас, в межах цивільн6ого процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів ст.19 КАС України, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення. Указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питанням реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди (збитків), навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди (збитків) відбувається після її звільнення з державної служби. Аналогічна правова позиція була викладена також в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 квітня 2023 року у справі №185/11055/22 (провадження №61-4158ск23), зі змісту якої вбачається, що на справи про стягнення з військовослужбовців грошового забезпечення, отриманого без належної правової підстави, поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Таким чином, спір між військовою частиною НОМЕР_1 та ОСОБА_1 з приводу повернення безпідставно отриманого грошового забезпечення не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Відкриття провадження у цивільній справі та розгляд позову, пред`явленого керівником Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, в порядку цивільного судочинства буде свавільним та нічим не виправданим перевищенням Бориспільським міськрайонним судом повноважень, визначених національним процесуальним законодавством, а також призведе до прямого порушення права на справедливий суд, гарантованого п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на це суддя вважає, що з метою забезпечення законності та запобігання виникнення наведених негативних наслідків належить відмовити керівнику Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, що діє в інтересах держави в особі військової частини НОМЕР_1 , у відкритті провадження у цивільній справі.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ст.260 ЦПК України, суддя

ухвалив:

У відкритті провадження в цивільній справі за позовом керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, діючого в інтересах держави в особі військової частини НОМЕР_1 , до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно отриманого грошового забезпечення відмовити.

Роз`яснити,що керівник Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, що діє в інтересах держави в особі військової частини НОМЕР_1 , має право пред`явити вказаний позов в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня отримання копії судового рішення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець