_________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/6438/25
Провадження № 2/947/1881/25
УХВАЛА

про залишення позову без руху та усунення недоліків

18.02.2025 року

суддя Київського районного суду м. Одеси Куриленко О.М., розглянувши матеріали справи за позовною заявою Комунального підприємства «Теплопостачання міста Одеси» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за опалення та гаряче водопостачання,

В С Т А Н О В И В :

17 лютого 2025 року представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить: стягнути на користь Комунального підприємства «Теплопостачання міста Одеси» з ОСОБА_1 заборгованість за теплову енергію в сумі 93203,71 грн. та витрати по сплаті судового збору у сумі 3028 гривень на користь держави.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Позивачем заявлено вимогу майнового характеру в сумі 93203,71 грн.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється судовий збір в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно Закону України «Про судовий збір» передбачені розміри ставок судового збору, так за подання до суду юридичною особою, або особою фізичною особою-підприємцем позовної заяви немайнового характеру передбачена сплата судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 3028 гривень.

Одночасно з пред`явленням позову КП «Теплопостачання міста Одеси» звернулось з заявою про відстрочку сплати судового збору в розмірі 3028 гривень.

Мотивує вимоги тим, що КП «Теплопостачання міста Одеси» є соціально значимим теплопостачальним підприємством, яке надає послуги теплопостачання та гарячого водопостачання 95% споживачів міста. За останні 5 років господарська діяльність підприємства є збитковою.

Внаслідок дії Постанови Кабінету Міністра України від 18.07.2014 р. №217 «Про затвердження Порядку розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу» після розподілу коштів у розпорядженні підприємства залишається близько 13% оборотних коштів, яких не вистачає навіть на сплату заробітної плати та обов`язкових платежів у бюджет.

Станом на 01.06.2024 р. відносно КП «Теплопостачання міста Одеси» відкриті виконавчі провадження про стягнення заборгованості на користь енергопостачальних підприємств, на рахунки накладено арешт, що підтверджується роздруківкою інформаційного запиту про виконавче провадження.

Зокрема, арешт на рахунки накладений за зведеним виконавчим провадженням № 49692669, в межах якого здійснюється стягнення на користь ПАТ «Одесаобленерго», ПАТ «Одеська ТЕЦ», ПАТ «НАК Нафтогаз України». Загалом сума стягнення складає приблизно 800 000 000, 00 грн., виконавче провадження № 48495608.

Крім того, з боку споживачів теплової енергії перед КП «ТМО» існує значна заборгованість. Враховуючи підвищення тарифів на теплову енергію, теплопостачальна організація, при вимушеному зверненні до суду за стягненням заборгованості за отриману теплову енергію, не провадить нарахування штрафних санкцій для категорії споживачів «Населення». Однак, це не звільняє Скаржника від зобов`язань перед контрагентами та не перешкоджає їм, у свою чергу, нараховувати штрафні санкції КП «ТМО».

Викладені обставини не дають можливості підприємству своєчасно перерахувати судовий збір з арештованих рахунків.

КП «ТМО» оскаржуються, в тому числі у судовому порядку, постанови державного виконавця про арешт рахунків. До того ж в умовах дії одноставкових тарифів на теплову енергію грошові кошти від споживачів надходять переважно під час опалювального сезону.

Крім того, в справі №815/7182/13-а від 10.03.2018 р. (Апеляційна скарга Одеського управління Офісу великих податків ДФС на рішення одеського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2018 р. за позовом Комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси" до Одеського управління Офісу великих платників податків ДФС) Одеському управлінню Офісу великих податків ДФС було надано відстрочку на сплату судового збору до ухвалення судового рішення. По справі № 22-ц/785/6650/18 від 31.07.2018 р. (Апеляційна скарга КП «Теплопостачання міста Одеси» на рішення Київського районного суду м. Одеси) комунальному підприємству «Теплопостачання м. Одеси» було надано відстрочку у сплаті судового збору до ухвалення рішення по справі.

Відповідно до частини 3 статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов, якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У відповідності до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж ухвалення судового наказу по справі.

За змістом положень ст. 8 Закону питання про відстрочення судом сплати судового збору з підстав майнового стану вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належним і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Позивачем додана інформація про завершення виконавчого провадження, в якій КП «Теплопостачання міста Одеси» є боржником. Інші відомості не зазначені та не надані відомості, які свідчать про відсутність у КП «Теплопостачання міста Одеси» коштів на сплату судового збору, а тому посилання позивача на ст. 8 Закону України «Про судовий збір», як за підставу звільнення від сплати судового збору є помилковими.

За таких обставин, суддя позбавлений можливості перевірити майновий стан позивача та вирішити питання щодо відстрочення сплати судового збору і тому в задоволенні клопотання позивача щодо відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Таким чином, розмір судового збору, який має бути сплачений позивачем складає 3028 гривень.

Судовий збір треба перераховувати на розрахунковий рахунок:

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./Київський р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0015756

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Слід зазначити, що за умовами статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Вказуючи на належність засвідчення копії суд зазначає, що ксерокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено, з відміткою про засвідчення копії документа, особою, яка його посвідчує, яка складається: зі слів «Згідно з оригіналом», назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, та печатки (для нотаріального завірених копій, копій, що подаються адвокатом як представником (за наявності такої печаті), чи які подаються юридичними особами публічного та приватного права).

Додані до заяви документи, всупереч вимогам п. 2 ст. 95 ЦПК України, не завірені належним чином.

Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів.

Отже, суд наголошує, що копії документів подаються до суду належно завіреними.

Проте, представником позивача подано копії додатків, які не засвідчені в установленому законом порядку.

Враховуючи, що подані до позову документи не є оригіналами та як копії належним чином не завірені, а саме не містять: відмітку «З оригіналом згідно»; особистого підпису особи, яка засвідчує копії; ініціали та прізвище, дату засвідчення копії, такі документи не можуть підтверджувати дійсні факти, зафіксовані в їх оригіналах, що нівелює їх доказову силу, а у разі відсутності у позивачів оригіналів таких документів слід зазначити про наявність у іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких долучено/має бути долучено до позовної заяви.

Суд акцентує увагу представника позивача на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Відповідно до частини 1 та 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст. ст.175, 185 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Комунального підприємства «Теплопостачання міста Одеси» - Тетяни Люшенко про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Комунального підприємства «Теплопостачання міста Одеси» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за опалення та гаряче водопостачання, залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Попередити, що у разі невиконання вимог суду у вказаний строк, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачам.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя Куриленко О. М.