ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1111/25
провадження № 2/753/4129/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" лютого 2025 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Маркєлової В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,

У С Т А Н О В И В:

У січні 2025 року ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з нього аліменти на утримання малолітньої дитини - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до протокола автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.01.2025 для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Маркєлової В.М.

На запит суду щодо зареєстрованого місця проживання відповідача 28.01.2025 надійшли відповіді з електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» та з Єдиного державного демографічного реєстру.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Зокрема, згідно з п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позов ОСОБА_1 не відповідає зазначеним вимогам, з огляду на таке.

Позивачка зазначає, що 28.04.2020 з відповідачем перебувала в цивільному шлюбі, від якого мають спільну дитину - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Цивільний шлюб сторони розірвали 20.06.2024.

Чинним законодавством не передбачено поняття «цивільний шлюб». Отже, за змістом позовної заяви, сторони не перебували у фактичних шлюбних відносинах без реєстрації шлюбу, а перебували у шлюбі. Разом із тим позивач не зазначає доказів, які підтверджують факт укладення (реєстрації) шлюбу із відповідачем.

Згідно зі ст. 141 Сімейного кодексу України (далі - Кодекс), батьки мають рівні права та обов`язки по догляду за дитиною, незалежно від того, були вони у шлюбі між собою чи ні.

Суд роз`яснює позивачці, що для того, щоб стягнути аліменти на дитину, народжену поза шлюбом, є два шляхи. Залежать вони від того, як записаний батько у свідоцтві про народження дитини:

За згодою сторін (заява матері та батька);

Зі слів матері (згідно зі ст. 135 Кодексу).

У першому варіанті подається позовна заява про стягнення аліментів, а в другому - спочатку заяву про визнання батьківства.

І тільки потім на підставі рішення суду про визнання батьківства подається позовна заява до суду про стягнення аліментів.

Отже, до предмета доказування у справі про стягнення аліментів належить встановлення обставини, як було зареєстроване народження дитини - за згодою сторін (заява матері та батька) чи зі слів матері (згідно зі ст. 135 Кодексу).

Тому позивачці - у разі народження дитини не зареєстрованому шлюбі, потрібно надати суду повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, а у разі неможливості самостійного надання - подати письмове клопотання про витребування цього доказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на те, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, суд залишає заяву без руху та надає позивачу строк для усунення недоліків відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України.

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу слід надати позов у новій редакції, у якому зазначити докази, що підтверджують укладення (реєстрацію) шлюбу із відповідачем.

У разі народження дитини під час перебування у фактичних шлюбних відносинах з відповідачем (без реєстрації шлюбу), позивачці потрібно надати суду повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому зазначено відомості про батьків та підстава запису відомостей про батька.

Керуючись нормами ст. 175, 177, 185, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі їх неусунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Копію ухвали направити позивачці.

Суддя В.М. Маркєлова