справа № 619/1011/25
провадження № 2/619/767/25
УХВАЛА

20 лютого 2025 року Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Жорняк О.М.,

розглянувши матеріали позовної заяви Державного підприємства «Харківська лісова науково-дослідна станція», місцезнаходження: Харківська область, Харківський район, с. Черкаська Лозова, 8, до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , про витребування майна із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Харківська лісова науково-дослідна станція», в особі представника адвоката Мухи А.І, в системі «Електронний суд» звернулося з позовом, в якому просить витребувати у ОСОБА_1 земельну ділянку лісогосподарського призначення площею 0, 1825 га (кадастровий номер :00:000:0109), що знаходиться на території Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області у власність держави та в постійне користування ДП «Харківська лісова науково-дослідна станція»; накласти арешт та заборону відчуження, із забороною проведення земельних та будівельних робіт, будь - яким особам, на земельній ділянці із присвоєним кадастровим номером № :00:000:0109; встановити порядок виконання судового рішення: - скасування державної реєстрації на земельну ділянку за відповідачем; - внесення змін до державного земельного кадастру про цільове призначення земельної ділянки землі лісогосподарського призначення, для ведення лісового господарства і пов`язаних з ним послуг, власник держава, право постійного користування належить ДП «Харківська лісова науково дослідна станція»; - реєстрація права державної власності на земельну ділянку; - реєстрація права постійного користування на земельну ділянку лісогосподарського призначення площею 0,25 га (кадастровий номер :00:000:0108), що знаходиться на території Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області за ДП «Харківська лісова науково-дослідна станція».

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Як передбачено п. 2 ч. 1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивачем не зазначено ціну позову в позовній заяві та не зазначено якими доказами це підтверджується.

Крім того, пунктом 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як передбачено ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028,00 грн - 1059800,00 грн).

Враховуючи, що позовна заява має майновий характер та позивачем не сплачено судовий збір, то необхідно сплати судовий збір 1,5 відсотка ціни позову (яка буде зазначена), за такими реквізитами: отримувач: ГУК Харків обл/МТГ Дергачі/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), номер рахунку (IBAN): UA0020599, код класифікації доходів бюджету: 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (Державна судова адміністрації України, 050), наявність відомчої ознаки: "00" Без деталізації за відомчою ознакою.

Частиною 4 ст. 175 ЦПК України передбачено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Разом з тим, згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копії поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до положень частини 7 статті 43 ЦПК України, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Пунктами 19, 59 «Правил надання послуг поштового зв`язку» затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 р. № 270, встановлено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Як зазначено у ч. 8 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 (далі Правила № 270), оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів, зокрема, до внутрішніх поштових відправлень належать: листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.

Частиною 11 Правил № 270 визначено, що поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Відповідно до ч. 19 Правил № 270, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Із системного аналізу зазначених норм Правил № 270 можна зробити висновок, що Кабінет Міністрів України визначив в окремі категорії поштових відправлень, рекомендовані листи та листи з оголошеною цінністю.

Верховний Суд у постанові від 14.11.2018 по справі № 761/9285/17 зробив висновок про те, що належним доказом надіслання документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом, а факт отримання підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідно до п. 61 Правил № 270, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Основною метою використання опису вкладення є одержання відправником офіційних доказів направлення адресату конкретного переліку документів.

Листування з описом вкладення на відміну від інших відправлень (в тому числі рекомендованим листом) підтверджує вміст конверту, у якому направляється звернення, а тому заповнений у двох примірниках бланк опису вкладення є обов`язковим додатком.

Водночас, представником позивача адвокатом Мухою А.І. позовну заяву подано в системі «Електронний суд», проте, матеріали справи не містять доказів надсилання відповідачці листом з описом вкладення позовної заяви та копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст. 177, 185, 318, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Державного підприємства «Харківська лісова науково-дослідна станція» до ОСОБА_1 про витребування майна з чужого незаконного володіння, залишити без руху.

Повідомити представника позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви та надати строк десять днів з дня отримання ухвали для їх усунення.

Якщо позивач (представник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О. М. Жорняк