Справа № 948/335/24
Номер провадження 2-з/948/1/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.02.2025 Машівський районний суд Полтавської області у складі :

головуючого судді Косик С.М.,

за участю: секретаря Порохні І.І.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши заяву про забезпечення доказів в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Довгань Анна Михайлівна, про визнання заповіту недійсним,

у с т а н о в и в :

у травні 2024 року до Машівського районного суду Полтавської області надійшов позов, в якому позивачка ОСОБА_1 просить визнати недійним заповіт, вчинений від імені ОСОБА_5 01.09.2016, мотивуючи тим, що заповіт був вчинений без реального волевиявлення заповідачки.

Ухвалою від 08.05.2024 суд відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання (а.с. 57-58).

Ухвалою від 04.06.2024 суд призначив у справі судову посмертну почеркознавчу експертизу, проведення якої доручив Полтавському відділенню при Національному науковому центрі "Інститут судових експертиз ім. Засл.проф. М.С. Бокаріуса" Міністерстава юстиції України (а.с. 99-100).

18.12.2024 до суду надійшло повідомлення про зняття з виробництва без виконання судово-почеркознавчої експертизи у зв`язку з тим, що вартість робіт за проведення експертизи не сплачена.

Своєю ухвалою від 20.12.2024 року суд поновив провадження та призначив підготовче засідання (а.с.214).

20.01.2025 від представника позивачки надійшла заява про забезпечення доказів шляхом допиту свідків: ОСОБА_1 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , мотивована тим, що за життя померла ОСОБА_5 власноручно здійснювала побутові особисті записи, які містяться в паперових зошитах або окремих листах та частина яких збереглася та додана до матеріалів позовної заяви. Ідентифікувати вказані записи в ході їх огляду судом не вдалося можливим, оскільки відсутні достовірні відомості про належність записів померлій ОСОБА_5 .

Представник позивача зазначає, що в данному випадку лише показання свідків, які є дітьми померлої, можуть бути джерелом встановлення фактів та обставин щодо походження записів, які могли би бути використані як почерковий матеріал при проведенні судової посмертної почеркознавчої експертизи. Вказана експертиза не була проведена зокрема з підстав недостатності додаткових матеріалів зразків підпису та почерку ОСОБА_5 (а.с.220-226).

У судовому засіданні позивач та її представник заяву підтримали, позивачка погодилася дати покази, представник відповідача проти задоволення заяви заперечувала, посилаючись на неможливість таким шляхом встановити належність записів померлій ОСОБА_5 та покликалася на неможливість допиту свідків на підготовчому засіданні.

Суд, розглянувши заяву про забезпечення доказів та з`ясувавши думку сторін, дійшов такого висновку.

Частинами 1, 2 ст. 116 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є, зокрема, допит свідків.

Згідно ч. 3 ст. 116 ЦПК України, заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Дійсно, відповідно до положень ст. 92 ЦПК України, сторони, треті особи та їхні представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

При розгляді клопотання представника позивача про призначення судової посмертної почеркознавчої експертизи та вирішуючи клопотання представника позивача адвоката Доценка О.В. про надання експерту зошиту із вільними зразками почерку ОСОБА_5 суд відмовив в його задоволенні, оскільки суду не було надано доказів того, що записи у вказаному зошиті достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця, а саме ОСОБА_5 (а.с.99,100).

Клопотання про забезпечення доказів шляхом допиту свідків також заявлено з метою надання експерту для проведення почеркознавчої експертизи зошиту із вільними зразками почерку ОСОБА_5 .

Відповідно до ст. 107 ЦПК України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи.

Згідно з ч.ч. 6, 8 ст.72 ЦПК України експерт, зокрема має право: заявляти клопотання про надання йому додаткових матеріалів і зразків, якщо експертиза призначена судом; користуватися іншими правами, що надані Законом України «Про судову експертизу». Призначений судом експерт може відмовитися від надання висновку, якщо надані на його запит матеріали недостатні для виконання покладених на нього обов`язків. Заява про відмову повинна бути вмотивованою.

За п.2.1. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (редакція наказу Міністерства юстиції України від 20.01.2021 №243/5, далі - Інструкція) експерт має право відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи.

Відповідно до п.п. 1.1, 1.3, 1.4 глави 1 розділу Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5, для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи. Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Отже, оскільки згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування, а тому належність зошиту із рукописним текстом ОСОБА_5 не може бути підтверджено показами свідків, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про забезпечення доказів допиту свідків потрібно відмовити.

Зважаючи на викладене, керуючись ст. 76, 78 ,81, 90, 92, 116, 260 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

відмовити у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Доценка Олександра Вікторовича, про забезпечення доказів.

Ухвала про забезпечення доказів може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення, але оскарження не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Повний текст ухвали складений 20.02.2025.

Суддя С. М. Косик