У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі: головуючого судді - Чепка В. В., за участі секретаря судового засідання Авдєєвої К. Т., представника позивача Моняка Р. В.,розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Моняк Роман Васильвич, до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення,

встановив:

у провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення.

Підготовче судове засідання у цій справі на підставі заяв представника відповідача неодноразово відкладалося, через його участь у інших судових засіданнях (доказів участі у яких представник відповідача не надавав).

Для участі у судовому засіданні 18.02.2025 представник відповідача не з`явилися, в черговий раз подав клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з участю в судовому засіданні по справі №308/20415/24, яке призначено практично на ту ж саму годину, доказів виклику його для участі у вказаному судовому засіданні не надав. Також зазначив про те, що відповідач бажає особисто взяти участь у судовому розгляді та надати пояснення щодо суми позову, однак перебуває на лікуванні, у зв`язку з чим не може з`явитися до суду. Доказів обставин, наведених у клопотанні не надав.

Крім того представник відповідача подав клопотання про витребування оригіналів документів в порядку ч. 6 ст. 95 ЦПК України, зокрема просить зобов`язати позивача надати наступні оригінали документів:

-квитанцій, що містяться в додатках до позову на 11 арк.;

-оригінал рахунку № КО-0043 від 03.04.2024 та підтвердження його оплати ОСОБА_1 ;

-план індивідуальних заходів по медичній та соціально-побутовій реабілітації 2024 р.;

-повідомлення закладу охорони здоров`я про рішення МСЕК, дата 22 липня 2024 року;

-виписку із медичної карти стаціонарного хворого 3366 ОСОБА_1 ;

-виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого №927/89 ОСОБА_1 .

Обґрунтовуючи заявлене клопотання представник відповідача зазначає про відсутність належно-завірених документів у справі та неякісні копії документів, поданих позивачем, незрозумілість підписів, що викликає сумніви та у зв`язку з чим виникає необхідність ознайомитися з оригіналами зазначених документів.

Водночас представник відповідача, адвокат Свида О.Г., подав клопотання про проведення процедури врегулювання спору за участю судді. Просить розглянути дане клопотання в присутності сторін, заслухавши їх думку та провести процедуру врегулювання спору за участю судді у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

У судовому засіданні представник позивача Моняк Р. В. не заперечив проти задоволення клопотання про витребування доказів. Щодо задоволення клопотання про проведення процедури врегулювання спору за участі судді заперечив.

Заслухавши думку представника позивача, з приводу заявлених клопотань, ознайомившись із матеріалами справи суд приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

За приписами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до приписів ст.84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 95 ЦПК України визначено, що письмовими доказами є документи, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

У відповідності до ч. 2, 6 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

З урахуванням наведеного вище, суд приходить до переконання про необхідність задоволення клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Свиди О. Г. про витребування оригіналів зазначених у клопотанні документів.

Щодо клопотання про врегулювання судового спору за участі судді, суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 201 ЦПК України передбачено, що врегулювання спору за участю судді проводиться за згодою сторін до початку розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ЦПК України, про проведення процедури врегулювання спору за участю судді суд постановляє ухвалу, якою одночасно зупиняє провадження у справі. У випадку недосягнення сторонами мирного врегулювання спору за наслідками проведення врегулювання спору повторне проведення врегулювання спору за участю судді не допускається.

Статтею 203 ЦПК України передбачено, що Проведення врегулювання спору за участю судді здійснюється у формі спільних та (або) закритих нарад. Сторони мають право брати участь у таких нарадах у режимі відеоконференції в порядку, визначеному цим Кодексом. Спільні наради проводяться за участю всіх сторін, їх представників та судді. Закриті наради проводяться за ініціативою судді з кожною із сторін окремо.

Верховний суд у своїй постанові від 07.02.2018 у справі № 923/970/16зробив висновок про те, що ст. 55 Конституції України встановлено, що кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права свободи від порушень і протиправних посягань. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що не передбачено положеннями ст. 16 Цивільного кодексу України. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

У зв`язку з відсутністю відповідача та його представника, враховуючи те, що представник відповідача просить розглянути клопотання про проведення процедури врегулювання спору за участю судді, в присутності сторін, заслухавши їхні думки, з метою забезпечення процесуальних прав сторін, суд приходить до висновку про відкладення розгляду цього клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно до п. 1 ч. 2 ст. 198 Цивільного процесуального кодексу України про суд може відкласти підготовче судове засідання у випадках, визначених частиною другою статті 223 цього кодексу.

На підставі вказаного, з метою забезпечення процесуальних прав сторін, суд приходить до висновку про те, що підготовче засідання слід відкласти на інший день та час, а також про необхідність задоволення клопотання про витребування оригіналів документів.

Відповідно до ч. 6 ст. 198 ЦПК України, у разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви, підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва.

Водночас суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до статті 129 Конституції України та статті 2 ЦПК України, одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Крім цього, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 223 ЦПК України).

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Крім цього, Європейським судом з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, суд звертає увагу на недопустимість зловживання процесуальними правами і необхідність належним чином виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись ст. 84, 198, 223, 240, 247 Цивільного процесуального кодексу України, суд

постановив:

Клопотання представника відповідача про витребування оригіналів документів задовольнити.

Витребувати від позивача ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) наступні оригінали документів:

-квитанції, що містяться в додатках до позову на 11 арк.;

-оригінал рахунку № КО-0043 від 03.04.2024 та підтвердження його оплати ОСОБА_1 ;

-план індивідуальних заходів по медичній та соціально-побутовій реабілітації 2024 р.;

-повідомлення закладу охорони здоров`я про рішення МСЕК, дата 22 липня 2024 року;

-виписку із медичної карти стаціонарного хворого 3366 ОСОБА_1 ;

-виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 927/89 ОСОБА_1 .

Відкласти підготовче судове засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Моняк Роман Васильвич, до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення на 09 год. 30 хв. 25 лютого 2025 року в приміщенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області (м. Ужгород, вул. Загорська, 53).

Про час і місце судового засідання повідомити учасників справи.

Роз`яснити, що будь яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

При неможливості надати докази взагалі або у встановлений судом строк, повідомити суд про причини неможливості їх надання протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити, що докази мають бути надані до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у строк до 25 лютого 2025 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Чепка