Справа № 521/2683/25
Провадження № 2/521/3024/25
УХВАЛА

про залишення без руху

20 лютого 2025 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду міста Одеси Ганошенко С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Ланіна Вікторія Іванівна, Регіональний сервісний центр Міністерства внутрішніх справ в Одеській області, приватний нотаріус Подільського районного нотаріального округу Одеської області Смірнова Наталія Станіславівна, Головне управління Держгеокадастру в Одеській області, про визнання договорів купівлі-продажу недійними та переведення прав і обов`язків покупця, визнання особистим майном, визнання спільним сумісним майном, поділ спільного майна подружжя та визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

До Малиновського районного суду м. Одеси 19.02.2025 року надійшов цивільний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Ланіна Вікторія Іванівна, Регіональний сервісний центр Міністерства внутрішніх справ в Одеській області, приватний нотаріус Подільського районного нотаріального округу Одеської області Смірнова Наталія Станіславівна, Головне управління Держгеокадастру в Одеській області, про визнання договорів купівлі-продажу недійними та переведення прав і обов`язків покупця, визнання особистим майном, визнання спільним сумісним майном, поділ спільного майна подружжя та визнання права власності.

Справа передана на розгляд судді Малиновського районного суду м. Одеси Ганошенку С.А. - 20.02.2025 року.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суддя встановив наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Нормами Цивільного процесуального кодексу України встановлено загальні вимоги до форми, змісту позовної заяви та правил стосовно подання документів, що додаються до позовної заяви, які містяться у положеннях ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем в підтвердження позовних вимог долучено виписки по рахунку, технічний паспорт, договори купівлі-продажу, інвестиційний договір, договір кредиту, відомості з Державного реєстру ФОП про суми виплачених доходів, які не читабельні, що в результаті ускладнює їх дослідження судом.

01 вересня 2021 року набув чинності новий стандарт на заміну ДСТУ 4163-2003, який регулює порядок оформлення організаційно-розпорядчих документів - Національний стандарт України Державна уніфікована система документації «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» ДСТУ 4163:2020, затверджений наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ») від 01 липня 2020 року, № 144.

Звертаю увагу позивача на те, що готуючи документи різних видів, слід дотримуватися єдиних вимог до їхнього оформлення, структури та змісту, які встановлюються нормативними актами (державними стандартами), в даному випадку Вимогами до оформлення документів ДСТУ 4163:2020, затвердженим наказом ДП "УКРНДНЦ" від 01 липня 2020 року, № 144.

Вимоги до оформлення документів встановлюються до документів, які скеровуються до державних органів, в тому числі і до суду.

Згідно п. 5.20 Національних стандартів України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2020, текст документу повинен містити інформацію, заради зафіксування якої було створено документ, відповідно до п. 4.1. цього стандарту, документ повинен містити (п.п. 20) - текст документа, який є головним елементом документу. Іншими словами, документ, що надається, повинен мати текст, який можливо дослідити та який несе певний зміст.

Відповідно до правил ЄСПЛ встановлено певні вимоги до документів, зокрема, відповідно до Пояснювальної нотатки для осіб, які бажають звернутися до Європейського суду з прав людини, вимоги до поданих копій: текст повинен бути зрозумілим і читабельним; копії повинні бути повними (всього документу).

Текст документа повинен бути зрозумілим і читабельним, щоб можливо було вільно читати.

Відповідно до п.7.2 Національного стандарту ДСТУ 4163:2020, для друкування текстів документів потрібно використовувати гарнітуру Times New Roman та шрифт розміром 12-14 друкарських пунктів.

Відтак, суд зобов`язує позивача долучити до матеріалів цивільної справи копії документів, які додаються як додатки до позовної заяви, виконані належним шрифтом, читабельні, зрозумілі та чіткі.

25.04.2019 року прийнято Закон України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», яким імперативно передбачено, що єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова. Статус української мови як єдиної державної мови передбачає обов`язковість її використання на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування, а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначені цим Законом.

Вимоги до оформлення документів встановлюють вимоги до документів, які скеровуються до державних органів, в тому числі і до суду.

Згідно ст. 9 ЦПК України та ч. 1 ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» цивільне судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно зі ст. 10 Конституції України, державною мовою в Україні є українська мова. Держава забезпечує всебічний розвиток і функціонування української мови в усіх сферах суспільного життя на всій території України. Застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається законом.

Ч. 1 ст. 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» визначено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

За ст. 14 Закону України «Про засади державної мовної політики», судочинство в Україні цивільних, господарських, адміністративних і кримінальних справах здійснюється державною мовою, а сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою. У межах території, на якій поширена регіональна мова (мови), що відповідає умовам частини 3 статті 8 цього Закону, допускається подача до суду письмових процесуальних документів і доказів, викладених цією регіональною мовою (мовами), з перекладом, у разі необхідності, на державну мову без додаткових витрат для сторін процесу.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 14 грудня 1999 року у справі № 10-рп/99, українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації того), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (ч. 5 ст. 10 Конституції України).

Верховний Суд також неодноразово наголошував на тому, що подані судові документи повинні бути викладенні державною мовою. Правова позиція викладена у ухвалі Верховного суду України від 31 березня 2020 року у справі № 636/398/19, провадження № 61-5685ск20; від 19 березня 2020 року у справі № 629/5741/19, провадження № 61-5019ск20; від 02 березня 2020 року у справі № 623/4072/19, провадження № 61-2581ск20; від 27 лютого 2020 року у справі № 638/6372/19, провадження № 61-2956ск20.

До позовної заяви долучена чимала кількість документів, довідка, контракти, виписки, які викладені іноземною мовою, що унеможливлює дослідження їх змісту у судовому засіданні.

З огляду на зазначене, позивачем має бути поданий переклад на державну (українську) мову вищезазначених додатків, відповідно до кількості учасників судового процесу.

Отже, з огляду на викладене суд приходить до висновку про залишення позову без руху та надання позивачу строку для їх усунення.

Заяву про усунення недоліків разом з виправленою позовною заявою та долученими документами необхідно надати до Малиновського районного суду м. Одеси через канцелярію суду.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Ланіна Вікторія Іванівна, Регіональний сервісний центр Міністерства внутрішніх справ в Одеській області, приватний нотаріус Подільського районного нотаріального округу Одеської області Смірнова Наталія Станіславівна, Головне управління Держгеокадастру в Одеській області, про визнання договорів купівлі-продажу недійними та переведення прав і обов`язків покупця, визнання особистим майном, визнання спільним сумісним майном, поділ спільного майна подружжя та визнання права власності залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

У разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Сергій ГАНОШЕНКО