Провадження № 2/638/1124/25
УХВАЛА

Іменем України

19 лютого 2025 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Щепіхіної В.В.,

за участю секретаря Луценко Д. О.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

представника третьої особи - ОСОБА_3 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про витребування майна іх чужого незаконного володіння та відшкодування вартості майна, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває вищезазначена справа.

Через канцелярію суду позивачем ОСОБА_1 направлені клопотання про залучення третьої особи ОСОБА_5 в якості співвідповідача по справі, про зміну предмету позову та пред`явлення позовних вимог до двох відповідачів.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав клопотання та зазначив, що позивач при зверненні до суду у повному обсязі не володів інформацією про всі обставини, які мають значення для вирішення спору та не мав можливості остаточно визначитися з позовними вимогами та процесуальним статусом всіх учасників судового процесу. Після надання посянень іншими учасниками під час підготовчого судового засідання та відзиву відповідачем стало зрозуміло, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , вчиняють дії, спрямовані на призовування від суду обставин, фактів і доказів, які мають суттєве значення для правильного вирішення справи. Також, позивач зазначив, що на його думку ОСОБА_5 є особою, неправомірними діями якої позивачу завдано значної матеріальної шкоди і вона повинна нести відповідальність разом з відповідачем ОСОБА_6 по пред`явленому позову. У зв`язку з цим ОСОБА_1 підтримує клопотання про зміну статусу ОСОБА_5 з третьої особи на співвідповідача. Також підтримує клопотання про зміну предмету позову, яка пов`язана з пред`явленням вимог солідарно до вже двох відповідачів, підстави позову при цьому залишаються незмінними.

Представник відповідача ОСОБА_7 , адвокат Олійник О. М., проти задоволення клопотань заперечувала. Зазначила, що позивачем не вказано матеріальну норму, на підставі якої пред`являються вимоги солідарно окрім ОСОБА_7 ще і до ОСОБА_5 . Вважає, що вимоги до колишньої дружини позивача повинні бути пред`явлені в окремому позові, оскільки підстави позову до ОСОБА_5 та до ОСОБА_7 різні.

Представник третьої особи ОСОБА_5 , адвокат Тищенко А. В., також заперечував проти задоволення клопотань. Повністю погодився з позицією представника відповідача щодо обгрунтувань заперечень та зазначив, що у такому випадку позивач змінює і предмет і підстави свого позову одночасно, що є недопустимим за нормами ЦПК УКраїни. Також, прохав у разі прийняття судом рішення про зміну статусу третьої особи, надати строк для підготування відзиву на позовну заяву.

Ознайомившись з клопотаннями та заслухавши пояснення учасників справи, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення. Предмет позову повинен мати правовий характер і випливати з певних матеріально-правових відносин.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Тобто, зміна предмету позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета і підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 Цивільного кодексу України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Зазначені правові висновки викладені у Постанові Верховного суду від 20 лютого 2024 року по cправі № 922/3960/23.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви і клопотань позивача про зміну предмету позову та залучення третьої особи в якості співвідповідача, ОСОБА_1 змінює предмет позову лише в частині пред`явлення вимог солідарно окрім ОСОБА_7 ще і до ОСОБА_5 , яка є третьою особою у даній справі, при цьому підстави позову (в тому числі і правові) залишаються без змін. Таким чином, зміна матеріально-правових вимог пов`язана з пред`явленням цих же вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 910/17792/17 зазначила, що підставою для вступу (залучення) в судовий процес третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, є її заінтересованість у результатах вирішення спору ймовірність виникнення у майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача. І предмет спору повинен перебувати за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору. Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною в зазначеному процесі. Якщо такий спір допускається, то ця особа повинна мати становище співвідповідача у справі, а не третьої особи.

Визначення в позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) повинно відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) вказала, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Після з`ясування характеру спірних правовідносин, складу учасників судового процесу, чиїх інтересів стосується вирішення цього спору, задля виконання завдань цивільного судочинства, якими є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України), суд вважає за необхідне задовольнити клопотання та змінити статус третьої особи ОСОБА_5 , залучивши ї співвідповідачем у справі за позовом ОСОБА_1 про відшкодування вартості майна.

Керуючись ст.ст. 49, 51, 175, 177, 185, ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання позивача про залучення у цивільній справі спвіввідповідача ОСОБА_5 та зміну предмету позову задовольнити.

Залучити в якості співвідповідача ОСОБА_5 .

Подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням заяви позивача про зміну предмету позову.

Відкласти судове засідання на 09.04.2025 о 14 годині 00 хвилин.

Встановити відповідачу ОСОБА_5 строк - п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали для подання до суду відзиву на позовну заяву, який має відповідати вимогам статті 178 ЦПК України, а також всіх доказів, що підтверджують заперечення проти позову.

Роз`яснити відповідачу ОСОБА_5 , що одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду йому необхідно надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. Документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи надати разом з відзивом до суду.

Попередити відповідача ОСОБА_5 , що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами у справі.

Встановити позивачу строк п`ять днів з дня отримання відзиву на позов для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин 3-5 статті 178 ЦПК України, копія якої одночасно з надісланням (наданням) до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу ОСОБА_5 строк п`ять днів з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив, яке має відповідати вимогам частин 3-5 статті 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Звернути увагу учасників справи на положення статей 81, 83, 84 ЦПК України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання їх та доказів їх направлення іншим учасникам справи, а також щодо порядку витребування доказів.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Звернути увагу учасників справи на те, що копії письмових доказів, які подаються до суду, мають бути оформлені у відповідності до вимог статті 95 ЦПК України.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки Дзержинського районного суду міста Харкова: https://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/

Копію даної ухвали разом з копією позовної заяви і доданих до неї матеріалів, копією заяви про зміну предмету позову надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Щепіхіна В. В.