СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/3105/25
ун. № 759/3675/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Горбенко Н.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войстрік О.В. про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2025 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войстрік О.В. про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Горбенко Н.О.

Справа передана судді 18.02.2025 року.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Суд зауважує, що вказаних відомостей позивач у повній мірі не наводить, зокрема не вказує щодо наявності або відсутності електронного кабінету у всіх учасників справи.

Крім того, не вказане повне ім`я приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу. Так, « Войстрік О.В. » не вказує на власне ім`я та по-батькові особи, що не надасть змоги належним чином ідентифікувати та залучити до розгляду справи належного приватного нотаріуса.

У відповідності до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заяви повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Прохальна частина має особливо важливе значення при розгляді справи з огляду на застосування принципу диспозитивності розгляду, оскільки є тією формою захисту, яку просить заявник у суду, тому вона має бути чітко та конкретизовано сформульовано відповідно до суті позову.

Європейський Суд нагадує, що положення підпункту «а» п. 3ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У справі надання повної, детальної інформації щодо заявлених вимог та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду. Право бути поінформованим про характер і підставу позову потрібно розглядати у світлі права мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. 3 ст. 6 Конвенції.

Прохальна частина позовної заяви ОСОБА_1 викладена наступним чином «Визначити мені, ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) додатковий строк з дня набрання рішення суду законної сили для подання заяви до нотаріальних органів про відкриття та прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 ».

Суд вважає вказану вимогу нечіткою та такою, що не дає зрозуміти у повній мірі зміст позовних вимог ОСОБА_1 .

Зокрема, вказане зумовлено тим, що ставлячи питання про надання додаткового строку для подання заяви до нотаріальних органів про відкриття та прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_1 не вказує конкретний додатковий строк для прийняття спадщини, який бажає отримати за результатами розгляду даної справи.

Однією з основних засад цивільного судочинства є диспозитивність, яка проявляється в тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина 1 статті 13 ЦПК України).

Отже, в цивільному судочинстві суд не може виходити за межі заявлених вимог та ухвалювати будь-які судові рішення на підставі припущень про те, які саме вимоги бажала заявити особа.

Таким чином, позивач має уточнити зміст прохальної частини у відповідності до вищезазначених норм цивільного процесуального законодавства.

Окрім зазначеного, позивач має звернути увагу на положення п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, які встановлюють, що позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Ч.ч. 1, 5 ст. 177 ЦПК України встановлено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Досліджуючи матеріали поданого позову судом встановлено відсутність копії свідоцтва про зміну прізвища (серія та номер вказаного документа суду невідомі, оскільки не вказані позивачем), яку ОСОБА_1 визначив як пункт 11 додатків до позовної заяви.

Крім того, пунктом 12 додатків до позовної заяви визначено, що до позову мали б бути долучені витяги про реєстрацію спадкових справ 5 прим., однак, до матеріалів справи долучено лише чотири примірника вказаних витягів.

Відтак, перелічені ОСОБА_1 додатки до позовної заяви та фактично наявні копії документів у цивільній справі різняться між собою.

Позивач має надати суду додатки до позовної заяви, про котрі зазначив у поданому позові, однак не додав до матеріалів справи у примірнику для суду та для інших учасників справи.

Суд також звертає увагу, що у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, до справи позивач залучає: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войстрік О.В.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

З аналізу норм ст. ст. 52 - 54 ЦПК України вбачається, що цивільним процесуальним законодавством передбачено два види третіх осіб: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Також суд звертає увагу, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи (ч. 1 ст. 53 ЦПК України).

У відповідності до ч. 4 ст. 53 ЦПК України у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Зважаючи на вищезазначені норми цивільного процесуального законодавства, позивач має вказати на яких підставах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войстрік О.В. належить залучити до участі у справі та як рішення у справі може вплинути на їх права або обов`язки щодо однієї зі сторін.

Крім того, за умовами статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення «Згідно з оригіналом» чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду від 08 травня 2019 року у справі № 160/7887/18.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 11.07.2018 у справі № 904/8549/17, від 27 вересня 2021 року № 5026/886/2012, незасвідчені копії документів визнаються недопустимими доказами.

Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів. Отже, суд наголошує, що копії документів подаються до суду належно завіреними.

Додані до позовної заяви копії документів засвідчені неналежним чином, оскільки містять лише напис «згідно з оригіналом» без підпису особи, яка засвідчує такі документи та без дати такого засвідчення, що прямо суперечить ст. 95 ЦПК України.

Отже, додані до позовної заяви копії документів, всупереч вимогам п. 2 ст. 95 ЦПК України, не завірені належним чином.

Зважаючи на викладене, вказані недоліки у своїй сукупності перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Додатково вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войстрік О.В. про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить 5 (п`ять) днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви до визначеної дати, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали надіслати для виконання позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.О.Горбенко