Справа №949/460/25
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

20 лютого 2025 року суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Тарасюк А.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей Сарненської районної державної адміністрації про усиновлення,

в с т а н о в и в:

Представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Гусарук Марія Іванівна (ордер на надання правничої допомоги серії ВК №1156989 від 03 лютого 2025 року) звернулася в суд із заявою та просить постановити рішення про усиновлення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Крім того, внести зміни до актового запису №25 від 19 травня 2024 року про народження ОСОБА_2 , вчиненого Виконавчим комітетом Раденської сільської ради Цюрупинського району Херсонської області, а саме в графі відомості про батька дитини вказати: батько - ОСОБА_1 , громадянин України, виключивши з актового запису попередні відомості про батька; в графі ім`я дитини залишити без змін; в графі по батькові дитини змінити з " ОСОБА_3 " на " ОСОБА_1 ", день, місяць, рік та місце народження дитини залишити без змін.

Суддя, вивчивши матеріали заяви, визнав подані матеріали недостатніми для відкриття провадження у справі, враховуючи наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частина 3 ст. 294 ЦПК України передбачає, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Отже, порядок звернення до суду з позовною заявою урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Так, заява про усиновлення дитини подається до суду у порядку, передбаченому главою 5 розділу ІV ЦПК України, та повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які передбачені ст. 311 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 311 ЦПК України, заява про усиновлення дитини повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім`я, місце проживання заявника, а також прізвище, ім`я, по батькові, вік усиновлюваної дитини, її місце проживання, відомості про стан здоров`я дитини. Заява про усиновлення дитини може також містити клопотання про зміну прізвища, імені, по батькові, дати, місця народження дитини, про запис заявника матір`ю або батьком дитини.

До заяви про усиновлення дитини за наявності мають бути додані такі документи: копія свідоцтва про шлюб, а також письмова згода на це другого з подружжя, засвідчена нотаріально, при усиновленні дитини одним із подружжя; медичний висновок про стан здоров`я заявника; довідка з місця роботи із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи; документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням; інші документи, визначені законом.

Всупереч вказаним вимогам закону, до заяви про усиновлення дитини не долучено довідки з місця роботи заявника ОСОБА_1 із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи та документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням.

За змістом ч. 1 ст. 313 ЦПК України, суд розглядає справу про усиновлення дитини за обов`язковою участю заявника, органу опіки та піклування або уповноваженого органу виконавчої влади, а також дитини, якщо вона за віком і станом здоров`я усвідомлює факт усиновлення, з викликом заінтересованих та інших осіб, яких суд визнає за потрібне допитати.

Варто звернути увагу представника заявника на ч. 3 ст. 42 ЦПК України, де визначено, що у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Згідно з ч. 4 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Проте, представником заявника у заяві у складі учасників справи зазначено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, що є притаманним для справ позовного провадження.

Так, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору зазначено Службу у справах дітей Сарненської районної державної адміністрації

Втім, представнику заявника слід зважати на норму ст. 56 ЦК Україн, згідно якої органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад. Права та обов`язки органів, на які покладено здійснення опіки та піклування, щодо забезпечення прав та інтересів фізичних осіб, які потребують опіки та піклування, встановлюються законом та іншими нормативно-правовими актами.

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866 затверджено Порядок провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дітей, пунктом 3 якого встановлено, що Органами опіки та піклування є районні, районні у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад, у тому числі об`єднаних територіальних громад, які відповідно до законодавства провадять діяльність з надання статусу дитини-сироти та дитини, позбавленої батьківського піклування, влаштування дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, встановлення опіки та піклування над дітьми-сиротами та дітьми, позбавленими батьківського піклування, із захисту особистих, майнових та житлових прав дітей.

Отже, Служба у справах дітей не є органом опіки та піклування, участь якого є обов`язковою під час розгляду справ про усиновлення.

При цьому представнику заявника слід врахувати, що суб`єктний склад заінтересованих осіб по справі визначається в залежності від предмету заяви.

Отже, до заінтересованих осіб належать особи, які беруть участь у справі та мають у ній юридичну заінтересованість. Коло заінтересованих осіб визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права та обов`язки. Участь у справі цих осіб зумовлюється тим, що із установленням окремих обставин заявник може реалізувати свої права у правовідносинах, у яких беруть участь і заінтересовані особи. Для цих осіб характерним є те, що їхні суб`єктивні права та обов`язки мають юридичний зв`язок із суб`єктивними правами і обов`язками заявників.

Заявник просить зобов`язати внести зміни до актового запису про народження дитини, однак не вказує який саме відділ державної реєстрації актів цивільного стану має внести такі зміни, як і не залучає вказаний відділ до участі в справі.

Разом з тим, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України заява повинна, з поміж іншого, містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

У порушення зазначеного, в заяві не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету усіх учасників справи.

Крім того, в порушення вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, заява не містить зазначення щодо наявності у заявника або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, з наведених норм вбачається, що заявник, звертаючись до суду з відповідною заявою, з метою ефективного захисту своїх законних інтересів, зобов`язаний оформити таку у відповідності до вимог цивільного-процесуального кодексу, що сприятиме її своєчасному розгляду і вирішенню.

При цьому враховую правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2019 (провадження № 11-490сап19), згідно з яким відкриття провадження у справі за заявою, яка не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, є свідченням надання заявнику привілеїв, не передбачених законом.

Відтак заявнику та/або його представнику необхідно виправити вищевказані недоліки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 року та "Круз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків позову.

Тому, зважаючи на вищевикладене та наявні недоліки, в силу ст. 185 ЦПК України, рахую, що заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строк п`ять днів з дня вручення даної ухвали для усунення вказаних недоліків шляхом приведення останньої відповідно до вимог діючого Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 294, 311, 312 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Залишити без руху заяву ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей Сарненської районної державної адміністрації про усиновлення та надати заявнику/представнику заявника для усунення вищевказаних недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис.

Згідно з оригіналом.

Суддя Дубровицького

районного суду: Тарасюк А.М.