Справа №614/142/21
Провадження № 2/638/3300/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 лютого 2025 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
Головуючого судді Подус Г.С.,
за участю секретаря Двойних А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Дзержинського районного суду м.Харкова в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Фермерського господарства «Агроземля» про скасування державної реєстрації речового права на земельну ділянку, -
На початку 2021 р. позивачу стало відомо про порушення його права власності, а саме: в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно було зареєстровано право оренди вищезазначеної земельної ділянки, орендарем зазначений відповідач ФГ «Агроземля».
Але позивач не укладав та не підписував ніякого договору оренди вищезазначеної земельної ділянки а ні з відповідачем ФГ «Агроземля», а ні з будь якими іншими особами, та нікого не уповноважував на укладання такого договору і ніколи не мав наміру про це, оскільки безпосередньо сам разом зі своєю сім`єю у складі ФГ «Зодіак» займається обробкою своєї землі. Зазначена земельна ділянка фактично не передавалась в оренду, а оскільки позивач не підписував договір оренди, то він є неукладеним. Зареєстроване без його згоди і волевиявлення речове право оренди його вищезазначеної земельної ділянки на відповідача ФГ «Агроземля» порушує права позивача як власника земельної ділянки обмежує його права на володіння, користування та розпорядження зазначеною власністю.
Дії відповідача ФГ «Агроземля» виглядають як рейдерське захоплення земельної ділянки за допомогою підроблених документів.
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 01.03.2021 відкрито провадження і вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 01.03.2021 витребувано у відповідача ФГ «Агроземля» спірний договір оренди землі ОР 19/0212 від 03.09.2019 року .
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 01.03.2021 забезпечено позов шляхом заборони вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вказаної земельної ділянки та заборони відповідачу користуватись цією земельною ділянкою.
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 23.03.2021 витребувано від Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Борівської селищної ради копію договору оренди землі ОР 19/0212 від 03.09.2019 року .
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 06.04.2021 за клопотанням позивача по справі призначено судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставлене питання: чи виконано підпис від імені ОСОБА_3 у договорі ОР 19/0212 від 03.09.2019 року ОСОБА_3 чи іншою особою?
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 29.12.2021 залучено правонаступника позивача ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 11.01.2022 за клопотанням позивача по справі призначено судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставлене питання: чи виконано підпис від імені ОСОБА_3 у договорі ОР 19/0212 від 03.09.2019 року ОСОБА_3 чи іншою особою?
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 12.02.2022 витребувано від ФТ «Агроземля» оригінал договору оренди землі ОР 19/0212 від 03.09.2019 року .
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 29.06.2023 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Фермерського господарства «Агроземля» про скасування державної реєстрації речового права на земельну ділянку прийнято в провадження судді Подус Г.С. та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 23.01.2024 витребувано у відповідача ФГ «Агроземля» оригінал спірного договіру оренди землі ОР 19/0212 від 03.09.2019 року .
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 04.11.2024 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.
Згідно повідомлення Інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса №5983/16/3264-16-24-4/24 від 12.12.2024 року, без дослідження оригіналу спірного договору - неможливо надати висновок, у зв`язку з чим матеріали повернуто без виконання.
Станом на дату розгляду справи відзив на позовну заяву до Дзержинського районного суду м. Харкова не надійшов.
Згідно ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Позивачі та їх представник подали клопотання про підтримання позовних вимог в повному обсязі та розгляд справи за їх відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечують.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, причину неявки суду не повідомив. Про дату, час і місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки за місцем реєстрації юридичної особи.
Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).
Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, ч.2 ст. 247 ЦПК України.
В матеріалах справи на а. с. 59 наявна копія договору оренди даної земельної ділянки ОР 19/0212 від 03.09.2019 року , в якому орендарем є Фермерське господарство «Агроземля», а орендодавцем зазначено ОСОБА_3 . За умовами договору оренди, орендодавець надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться: Харківська область, Борівський район, Підвисочанська сільська рада та належить орендодавцю на праві власності. Згідно договору, цей договір набирає чинності після підписання сторонами.
Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.
Згідно із частиною першою статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін (частина четверта цієї ж статті).
Частиною третьою статті 203 ЦК України передбачено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.
Порушення вимог законодавства щодо волевиявлення учасника правочину є підставою для визнання його недійсним у силу припису частини першої статті 215 ЦК України, а також із застосуванням спеціальних правил про правочини, вчинені з дефектом волевиявлення - під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості, тяжкої обставини.
Як у частині першій статті 215 ЦК України, так і у статтях 229-233 ЦК України, йдеться про недійсність вчинених правочинів, тобто у випадках, коли існує зовнішній прояв волевиявлення учасника правочину, вчинений ним у належній формі (зокрема, шляхом вчинення підпису на паперовому носії), що, однак, не відповідає фактичній внутрішній волі цього учасника правочину.
У тому ж випадку, коли сторона не виявляла свою волю до вчинення правочину, до набуття обумовлених ним цивільних прав та обов`язків правочин є таким, що не вчинений, права та обов`язки за таким правочином особою не набуті, а правовідносини за ним - не виникли.
За частиною першою статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
Стаття 207 ЦК України встановлює загальні вимоги до письмової форми правочину. Так, на підставі частини першої цієї статті правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.
Частиною ж другою цієї статті визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Отже, підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію.
Згідно із частиною першою статті 627 ЦК України і відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша статті 638 ЦК України).
За частиною першою статті 14 Закону України «Про оренду землі» (тут і далі - у редакції, чинній на дату, зазначену в спірному договорі) договір оренди землі укладається в письмовій формі, а за статтею 18 цього Закону договір оренди набирає чинності після його державної реєстрації.
За частиною першою статті 15 Закону України «Про оренду землі» істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату; умови використання та цільове призначення земельної ділянки, яка передається в оренду; умови збереження стану об`єкта оренди; умови і строки передачі земельної ділянки орендарю; умови повернення земельної ділянки орендодавцеві; існуючі обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки; визначення сторони, яка несе ризик випадкового пошкодження або знищення об`єкта оренди чи його частини; відповідальність сторін; умови передачі у заставу та внесення до статутного фонду права оренди земельної ділянки.
Відсутність у договорі оренди землі однієї з істотних умов, передбачених цією статтею, а також порушення вимог статей 4-6, 11, 17, 19 цього Закону є підставою для відмови в державній реєстрації договору оренди, а також для визнання договору недійсним відповідно до закону (частина друга цієї ж статті).
У разі ж якщо сторони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини.
Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним. Наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено.
Відповідно до статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Зазначена норма кореспондує частинам другій, третій статті 215 ЦК України, висвітлює різницю між нікчемним і оспорюваним правочином і не застосовується до правочинів, які не відбулися, бо є невчиненими.
Позивачі на обґрунтування своїх вимог просили призначити судову почеркознавчу експертизу для спростування укладення ОСОБА_3 спірного договору.
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 06.04.2021 за клопотанням позивача по справі призначено судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставлене питання: чи виконано підпис від імені ОСОБА_3 у договорі ОР 19/0212 від 03.09.2019 року ОСОБА_3 чи іншою особою?
Відповідач ФГ «Агроземля» від надання оригіналу спірного договору ОР 19/0212 від 03.09.2019 ухилився, що потягло зо собою повідомлення Інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С.Бокаріуса №5983/16/3264-16-24-4/24 від 12.12.2024, про неможливість надати висновок, у зв`язку з чим матеріали повернуто без виконання.
Згідно ст.109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Оскільки позивачами оспорюється факт укладання правочину, такий факт може бути спростований не шляхом подання окремого позову про недійсність правочину, а при вирішенні спору про захист права, яке позивач вважав порушеним шляхом викладення відповідного висновку про неукладеність спірних договорів у мотивувальній частині судового рішення.
Враховуючи підстави позову, зміст і характер відносин між учасниками справи, встановлені судом обставини справи підтверджують, що спірний договір ОСОБА_3 не підписував та, відповідно, з істотними умовами цього договору не погоджувався, тому спірний договір не є укладеним.
Реєстрація неукладеного між сторонами договору оренди порушує права та законні інтереси позивача на розпорядження власністю - земельною ділянкою кадастровий номер: 632108350:04:003:0036 площею 4,6736 га.
Отже, реєстрація права оренди ФГ «Агроземля» на вищевказану земельну ділянку, коли договір оренди ОСОБА_3 фактично не підписував, тобто цей правочин є неукладеним, не відповідає вимогам закону.
За змістом статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Загальними засадами державної реєстрації прав є, зокрема гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження. Обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права. При цьому, обраний позивачем спосіб захисту шляхом скасування державної реєстрації є ефективним, а задоволення позову забезпечить реальне відновлення порушеного права.
На підставі викладеного, обґрунтованими є доводи позовної заяви про наявність правових підстав для скасування державної реєстрації договору оренди (запису про проведену державну реєстрацію),проведеної державним реєстратором Щербиною Н.М. відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області щодо земельної ділянки площею площею 4,6736 га, кадастровий номер: 632108350:04:003:0036, яка належить ОСОБА_3 та розташована за адресою: Харківська область, Борівський район, Підвичсочанська сільська рада, цільове призначення - землі сільськогосподарського призначення .
З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 80, 81, 89, 141, 191, ч. 2 ст. 247, 259, 264, 265, 268, 273, 274-279, 280-282, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.15,16,202-205,207,215,229-233 ЦК України, ст.ст.14,15 ЗУ «Про оренду землі», п.15 Розділу Х «Перехідні положення» Земельного кодексу, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Фермерського господарства «Агроземля» про скасування державної реєстрації речового права на земельну ділянку - задовольнити.
Стягнути з Фермерського господарства «Агроземля» на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 908,00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Головуючий суддя: