Справа № 643/9888/21
Провадження № 2/643/119/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.02.2025 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря Ісоєва К.М., відповідача ОСОБА_1 , представника відповідача адвоката Герасименя О.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну черговості одержання права на спадкування

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_2 (позивач) звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати за нею як спадкоємцем другої черги за законом право на спадкування майна ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом зі спадкоємцем першої черги ОСОБА_1 (відповідач).

Ухвалою Октябрського районного суду м. Харкова від 17.07.2023 справу передано на розгляд Московського районного суду м. Харкова.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 03.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 04.06.2024 закрито підготовче провадження, справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача адвокат Яковенко О.Г. через підсистему «Електронний суд» 23.12.2024 подала заяву про залишення позову без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Додатково зазначила, що наслідки залишення позовної заяви без розгляду, передбачені ст. 257 ЦПК України, позивачу відомі та зрозумілі. Крім того, представник позивача просила повернути 50 відсотків сплаченого судового збору.

У судовому засіданні 06.02.2025 відповідач та її представник адвокат Герасименя О.Ю. просили залишити позов без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача та її представника. Крім того, просили скасувати заходи забезпечення позову.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, на яку посилався представник позивача, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, розгляд справи по суті розпочато 01.07.2024, у судовому засіданні 06.08.2024 допитана свідок ОСОБА_4 .

Ураховуючи наведене, оскільки клопотання про залишення позову без розгляду подано після початку судового розгляду, суд не вбачає підстав для залишення позову без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України за клопотанням представника позивача.

Позивач та її представник адвокат Яковенко О.Г. у судові засідання 23.12.2024 та 06.02.2025 не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Про зміну місця проживання або про наявність поважних причин неявки в судове засідання, позивач та її представник суд не повідомляли. Заяву про розгляд справи за їх відсутності суду не надавали.

Таким чином, має місце повторна (друга поспіль) неявка в судові засідання позивача та її представника, повідомлених належним чином.

Згідно з ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду в разі повторної неявки у підготовче судове засідання чи в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Ураховуючи, що позивач та її представник вдруге поспіль не з`явились в судове засідання, заяву про розгляд справи за їх відсутності суду не надали, наявні передбачені ЦПК України підстави для залишення позову без розгляду.

При цьому суд враховує, що вказані вище норми є імперативними та не передбачають право суду продовжити розгляд справи або відкласти судове засідання навіть в разі визнання поважними причин неявки позивача в судове засідання.

Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені в постанові Верховного Суду від 12.08.2022, ухваленій у справі № 686/32906/19. Зокрема, Верховним судом зазначено, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Також суд звертає увагу, що в п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" ( 974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12.03.2019 у справі № 910/9836/18 зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Ураховуючи вищенаведене, суд залишає позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача та її представника.

В даній цивільній справі згідно з ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 02.06.2021 вжито заходи забезпечення позову, а саме заборонено приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Голик Світлані Віталіївні видавати свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Враховуючи, що позовну заяву залишено без розгляду, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням)).

Оскільки позовна заява залишена без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям позивача та її представника у судове засідання без поважних причин та неподання ними заяви про розгляд справи за їх відсутності, відсутні підстави для повернення позивачу сплаченого судового збору.

Керуючись ст. 223, 257, 258-261, 353-354 ЦПК України

УХВАЛИВ

У задоволенні клопотання адвоката Яковенко Оксани Григорівни, яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну черговості одержання права на спадкування - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну черговості одержання права на спадкування - залишити без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті згідно з ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 02.06.2021 року, постановленою в цивільній справі № 643/9888/21, а саме скасувати заборону приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Голик Світлані Віталіївні видавати свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повний текст ухвали не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного тексту ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення суддею.

Суддя Крівцов Д.А.