Провадження № 2/602/72/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/заочне/

"19" лютого 2025 р. м. Ланівці

Лановецький районний суд Тернопільської області у складі головуючого судді Наумчука В.А., за участі секретаря с/з Майхрук Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Акціонерне товариство «УНІВЕРСАЛ БАНК» (далі у тексті також АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» або Банк, або позивач) через свого представника Мєшніка К.І. звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 (далі у тексті також позичальник або відповідач), у якому просить стягнути з відповідача заборгованість за договором про надання банківських послуг.

В обґрунтування своїх вимог вказує на те, що у серпні 2020 року відповідач звернувся до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг від 11.08.2020. Банк свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, у зв`язку з чим станом на 26.05.2024 загальний розмір заборгованості ОСОБА_1 перед АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» за договором, а саме заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) становить 99 049,70 грн, яку Банк просить стягнути з відповідача.

Відповідач своїм процесуальним правом на подання відзиву не скористався, у встановлений строк відзив до суду не подав, причин неподання відзиву суду не повідомив.

Ухвалою суду від 25.11.2024 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 31 грудня 2024 року.

Судове засідання призначене на 31.12.2024 не відбулося через тимчасову непрацездатність головуючого судді у зв`язку з хворобою. Призначене судове засідання для розгляду справи на 23 січня 2025 року.

Ухвалою від 23.01.2025 розгляд цивільної справи відкладено на 19.02.2025.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, однак разом з позовною заявою подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Також не заперечував проти заочного розгляду справи та ухвалення судом заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, хоча про день, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, не повідомив суд про причини неявки в судове засідання та не подав відзиву на позов.

Статтею 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до статті 281 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими главою «Заочний розгляд справи» ЦПК України.

Ураховуючи те, що відповідач, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, повторно не з`явився у судове засідання, про причини своєї неявки суду не повідомив, відзиву не подав, а позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, то керуючись ст. 280, 281 ЦПК України суд постановив провести заочний розгляд цієї справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи відповідно до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Суд дослідив та оцінив матеріали справи, докази, які у них містяться, встановив фактичні обставини і відповідні спірні правовідносини, та дійшов наступних висновків.

11 серпня 2020 року ОСОБА_1 власноруч підписав Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг (далі Анкета-заява), копія якої міститься у матеріалах справи (а.с. 8).

У пункті 1 Анкети-заяви зазначено, що вона разом з умовами і правилами обслуговування фізичних осіб в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів (MONOBANK | Universal Bank), таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, тарифами, що розміщені за адресою: www.monobank.ua, складають договір про надання банківських послуг.

У пунктах 2,3 Анкети-заяви міститься прохання ОСОБА_1 відкрити поточний рахунок в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» на його ім`я, а також встановити кредитний ліміт на суму, вказану у мобільному додатку. Пільговий період за користування кредитом становить до 62 днів. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися відсоткова ставка 3,2% на місяць.

Згідно з пунктом 6 Анкети-заяви ОСОБА_1 просив вважати його власноручний підпис або його аналоги (у т.ч. удосконалений електронний підпис далі УЕП) обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкриті або будуть відкриті йому в Банку. З цією метою він засвідчив генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, який буде використовуватися УЕП в мобільному додатку для засвідчення його дій. Визнав, що УЕП є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Підтвердив, що всі наступні правочини (у т.ч. підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися ним з використанням простого електронного підпису або УЕП.

Також Анкета-заява містить персональну інформацію щодо особи відповідача, зокрема, його П.І.Б., дату народження, індивідуальний податковий номер, номер паспорта, дату його видачі, номер запису в ЄДДР, адресу проживання, номер мобільного телефону, фото паспорта ОСОБА_1 та інші анкетні дані, такі як соціальний статус, джерело та розмір доходу.

Окрім того, позивачем до позовної заяви додано: витяг з Умов і правил обслуговування в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank | Universal Bankв редакції, затвердженій протоколом Правління №46 від 24.11.2021 (а.с. 9-21), Витяг з Тарифів за чорною карткою Monobank (а.с.12-24), паспорт споживчого кредиту Чорної картки monobank (а.с.24-26) та таблицю обчислення загальної вартості кредиту для споживача (а.с.26 на звороті).

Суд констатує, що згадані вище документи не містять реквізитів позичальника, його особистого підпису чи вказівки про те, що вони підписані позичальником за допомогою простого електронного підпису чи УЕП.

Також до позовної заяви долучено розрахунок заборгованості за договором б/н від 11.08.2020, у якому вказано, що загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) ОСОБА_1 перед АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» станом на 26.05.2024 становить 99049,70 грн. Розрахунок підписаний представником Банку Мєшніком К.І. (а.с. 6-7).

Окрім того, у матеріалах справи міститься: копія банківської ліцензії, виданої позивачу на право надання позивачем банківських послуг (а.с. 31), копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб щодо юридичної особи позивача (а.с. 32), копія окремих сторінок Статуту АТ «Універсал Банк» (а.с. 33-34), копія довіреності від 08.01.2024 №22-70Д1, виданої АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» представнику ОСОБА_2 (а.с.30).

Оцінюючи надані позивачем докази у цій справі суд виходить з наступного.

Згідно статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ст. 13 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України).

За змістом ч.3 ст.12 та ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Цивільним процесуальним законом встановлені вимоги до доказів та правила доказування.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст. 77 ЦПК України).

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст. 78 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (ч. 5-7 ст. 81 ЦПК України).

Передбачений процесуальним законом принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджувальної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим ніж протилежний. За загальним правилом доказування тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову покладається на позивача.

Подібні висновки викладені, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13, постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 21.09.2022 по справі № 645/5557/16-ц.

Згідно з частинами першою та третьою статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом.

Статтею 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом, як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відносини між кредитодавцями, кредитними посередниками та споживачами під час надання послуг споживчого кредитування, а також відносини, що виникають у зв`язку з врегулюванням простроченої заборгованості за договорами про споживчий кредит та іншими договорами регулюються Законом України «Про споживче кредитування» від 15.11.2016 №1734-VIII (далі у тексті Закон №1734).

Норми Закону №1734, а також норми інших нормативно-правових актів суд застосовує у тих редакціях, які діяли станом на дату підписання відповідачем Анкети-заяви, 11.08.2020.

Статтею 12 Закону №1734 визначено умови договору про споживчий кредит.

Відповідно до статті 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.

Частиною першою статті 13 Закону №1734 встановлено, що договір про споживчий кредит, договори про надання додаткових та супутніх послуг кредитодавцем і третіми особами та зміни до них укладаються у письмовій формі (у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг", а також з урахуванням особливостей, передбачених Законом України "Про електронну комерцію"). Кожна сторона договору отримує по одному примірнику договору з додатками до нього. Примірник договору, що належить споживачу, має бути переданий йому невідкладно після підписання договору сторонами. Примірник договору про споживчий кредит, укладеного у вигляді електронного документа та додатки до нього надаються споживачу у спосіб, що дозволяє встановити особу, яка отримала примірник договору та додатків до нього, зокрема шляхом направлення на електронну адресу або іншим шляхом з використанням контактних даних, зазначених споживачем під час укладення договору про споживчий кредит. Обов`язок доведення того, що один з оригіналів договору (змін до договору) був переданий споживачу, покладається на кредитодавця.

Частиною п`ятою статті 11 Закону України "Про електронну комерцію" від 03.09.2015 №675-VIII передбачено, що пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору, шляхом перенаправлення (відсилання) до них. Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним.

У цій справі суд встановив, що підписана відповідачем Анкета-заява, містить лише його персональні та анкетні дані, прохання відкрити банківський рахунок, встановити кредитний ліміт, сума якого не вказана, умови щодо пільгового періоду користування кредитом та відсоткової ставки, а також погодження порядку використання у майбутньому електронного підпису (УЕП) при підписанні правочинів з Банком.

Разом з тим, Анкета-заява не містить умов щодо розміру наданих кредитних коштів, суми кредитного ліміту, порядку сплати процентів, порядку повернення кредиту, інформації про наслідки прострочення виконання зобов`язань зі сплати платежів, у тому числі розміру неустойки, процентної ставки, інших платежів, які застосовуються чи стягуються при невиконанні зобов`язання за договором про споживчий кредит, порядку та умов відмови від надання та одержання кредиту, порядку дострокового повернення кредиту, відповідальності сторін за порушення умов договору, тобто тих умов, що визначені законом як істотні та необхідні для договорів про споживчий кредит, зокрема згідно статті 12 Закону № 1734.

Суд оцінює критично пояснення представника позивача, наведені у позовній заяві, про укладення кредитного договору шляхом підписання відповідачем Анкети-заяви, яким останній беззастережно підтвердив, що на момент її підписання ознайомився з текстом, зокрема, Умов і правил обслуговування в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank | Universal Bank, паспортом споживчого кредиту, Таблицею обчислення загальної вартості кредиту, Тарифами та отримав примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають договір та зобов`язався виконувати його умови, оскільки в силу положення ч.1 ст. 13 Закону № 1734 обов`язок доведення того, що один з оригіналів договору (змін до договору) був переданий споживачу, покладається на кредитодавця.

Разом з тим, згадані вище Умови і правила, подані позивачем, набули чинності з 27.11.2021, тобто більше ніж через рік після підписання відповідачем Анкети-заяви.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 вказала, що оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) приєднується лише до тих умов, з якими він ознайомлений.

Таким чином суд дійшов висновку, що Умови та правила обслуговування в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank | Universal Bank, які містяться в матеріалах даної справи, не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами 11 серпня 2020 року шляхом підписання заяви-анкети.

Також суд вважає, що позивачем не доведено факт надання відповідачу кредитних коштів та користування ними.

Верховний Суд неодноразово вказував на те, що у справах про стягнення кредитної заборгованості кредитор повинен довести виконання ним своїх обов`язків за кредитним договором, а саме надання грошових коштів (кредиту) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник - повернення грошових коштів у розмірі та на умовах, визначених договором.

У постанові від 17.12.2020 у справі № 278/2177/15-ц Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду зазначив, що доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні». Згідно з указаними положенням закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі.

Розрахунок заборгованості, на який посилається позивач як на підставу своїх позовних вимог, не є первинним документом у розумінні положень статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та Положення про організацію бухгалтерського обліку в банках України, затвердженого Постановою Правління НБУ від 04.07.2018 № 75, який підтверджує здійснення Банком кредитних операцій, а отже, не є належним доказом надання кредитних коштів позичальнику та наявності у нього заборгованості перед Банком.

До того ж, суд зауважує, що зазначений розрахунок заборгованості складений (підписаний) представником позивача, Мєшніком К.І.

Однак, зі змісту довіреності, наданої Банком представнику ОСОБА_2 від 08.01.2024, копія якої долучена до позовної заяви, убачається, що йому надані права, зокрема: подавати підписувати цивільні позови, скарги, пояснення, клопотання, заяви, інші процесуальні документи, подавати докази. Разом з тим, повноваження складати документи, які засвідчують проведення банківських (кредитних) операцій, згаданою вище довіреністю не передбачені.

Отже, у цій справі позивачем не надано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, на підтвердження фактів: укладення кредитного договору між сторонами, відкриття на ім`я відповідача поточного рахунку, видачі йому платіжної картки із зазначенням строку дії цієї картки, встановлення (зміни) кредитного ліміту за картковим рахунком, видачі кредитних коштів відповідачу, користування кредитними коштами відповідачем.

За таких обставин, враховуючи недоведеність обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, у задоволенні позову слід відмовити.

Ураховуючи наведене вище, на підставі ст. 638, 1054, 1055 ЦК України, ст. 12, 13 Закону України «Про споживче кредитування», ст. 11 Закону України "Про електронну комерцію" та керуючись ст. 12, 13, 77-81, 89, 141, 211, 247, 258, 259, 263-265, 272, 273, 279, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У позові Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити повністю.

Заочне рішення може бути переглянуте Лановецьким районним судом Тернопільської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення суду в загальному порядку встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

ПОЗИВАЧ: Акціонерне товариство «УНІВЕРСАЛ БАНК», місцезнаходження вул. Автозаводська, буд. 54/19, м. Київ, 04114, .

ВІДПОВІДАЧ: ОСОБА_1 , місце проживання АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Суддя: В. А. Наумчук