г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/3373/22
Номер провадження 2-п/213/18/25
У Х В А Л А

Іменем України

18 лютого 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Попов В.В., розглянувши заявуадвоката Зачепіло Зоряни Ярославівни, яка представляє інтереси відповідача ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення, -

В С Т А Н О В И В:

17.02.2025 до суду надійшла заява адвоката Зачепіло Зоряни Ярославівни, яка представляє інтереси відповідача ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення суду від 01 березня 2023 року у справі №213/3373/22, до якої додано клопотання про поновлення процесуального строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення представник відповідача зазначає, що ОСОБА_1 заочне рішення суду та матеріали справи №213/3373/22 не отримував та не був ознайомлений з її змістом. Про дане рішення дізнався випадково, розпочав пошук представника - адвоката, який би був фахівцем у даній категорії справ, зміг би належним чином проаналізувати матеріали справи та підготував необхідні документи, зміг би належним чином представити його інтереси в суді. 17.12.2024 між відповідачем та Адвокатським об`єднанням "Захист" було укладено договір про надання адвокатських послуг. Тому вважає, що це є поважною причиною, та що строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути поновлений.

Дослідивши клопотання про поновлення процесуального строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та матеріали цивільної справи №213/3373/22, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч.ч. 2-4 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Статтею 126 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За загальним правилом метою встановлення строків є надання визначеності у реалізації суб`єктами правовідносин своїх прав та обов`язків. З настанням або закінченням відповідного строку пов`язане виникнення, зміна чи припинення правовідносин.

Строк як відрізок часу обмежує дію суб`єктивних прав та обов`язків. Водночас процесуальний строк це встановлений законом або визначений судом проміжок часу, протягом якого суд або учасники судового процесу мають право або зобов`язані вчинити певну процесуальну дію чи сукупність таких дій.

Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу.

Отже, запровадження строку, у межах якого особа може звернутися до суду з позовом, заявою, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності та забезпечення здійснення судових процедур у межах розумних строків.

У низці рішень ЄСПЛ принцип правової визначеності трактується у контексті дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (справи «Рябих проти Росії», пункти 51, 52, «Брумареску проти Румунії», пункт 61).

Отже, встановлення строків звернення до суду із заявою чи скаргою у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для учасників справи того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте судом рішення або здійснена дія не підлягатимуть скасуванню.

Зокрема, ЄСПЛ у справах «Світлана Науменко проти України», «Трегубенко проти України», «Праведна проти Росії», «Желтяков проти України» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами національним судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Інститут процесуальних строків є наскрізним та міжгалузевим інститутом процесуального права, а положення глави 6 «Процесуальні строки» розділу І «Загальні положення» ЦПК України застосовуються до всіх видів проваджень, на всіх стадіях цивільного судочинства, а також поширюються на процедури заочного розгляду цивільних справ, крім випадків, коли відповідними главами встановлені спеціальні правила.

Так само мають бути застосовані й загальні положення ЦПК України щодо подання та розгляду клопотань про поновлення процесуальних строків, якщо відповідною главою, присвяченою заочному розгляду, це питання прямо не врегульовано. Отже, якщо відповідач подає клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, суд повинен застосувати загальні положення ЦПК України, а саме статтю 127 цього Кодексу, у якій вказано, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Зазначений правовий висновок викладений в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2024 року у справі № 756/11081/20.

Так, цивільна справа за №213/3373/22, в якій було ухвалене заочне рішення, була розглянута і вирішена судом 01 березня 2023 року.

Як вбачається з матеріалів справи, копія судового рішення була направлена відповідачу ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку за адресою місця його реєстрації: АДРЕСА_1 , однак не отримана ним та повернута на адресу суду з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

Фактично копія рішення отримана відповідачем безпосередньо у суді 17 грудня 2024 року, що підтверджується розпискою в матеріалах справи (а.с.89).

Отже, граничний двадцятиденний строк подання ним заяви про перегляд заочного рішення- 06 січня 2025 року.

Відповідач скористався правничою допомогою і 17.12.2024 року уклав з Адвокатським об`єднанням "Захист" договір про надання адвокатських послуг.

Слід зазначити, що представник відповідача як адвокат повинен володіти необхідними знаннями щодо строків розгляду справ, порядку ознайомлення з матеріалами справи, а також щодо порядку та строку перегляду заочного рішення.

Проте, заява про перегляд заочного рішення була направлена АО "Захист" до суду поштою 11.02.2025, тобто з пропуском двадцятиденного строку з дня вручення відповідачу повного заочного рішення суду.

При цьому, судом не встановлені обставини, які об`єктивно перешкоджали відповідачу та його представнику у передбачені законодавством строки подати заяву про перегляд заочного рішення.

Постановою Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України від 15 жовтня 2013 року у справі №o 21-240а13 передбачено, що обставини, з якими сторона пов`язує поважність причин пропуску строків звернення до суду, доводяться стороною і встановлюються судом лише у випадку, якщо заявлена вимога про застосування цих строків.

У свою чергу необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу «Res judicata» (юридичної визначеності), про що вказує як судова практика Верховного Суду України (Постанова ВСУ від 13.07.2016 року по справі №o 3-774гс16).

З огляду на викладене, відсутні підстави для поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, а заява підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з пропуском строку на подання такої заяви.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 120, 122, 123, 126, 127, 258-260, 273, 284 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання адвоката Зачепіло Зоряни Ярославівни, яка представляє інтереси відповідача ОСОБА_1 , про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення - відмовити.

Заяву адвоката Зачепіло Зоряни Ярославівни, яка представляє інтереси відповідача ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, але може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складення ухвали та її підписання 18 лютого 2025 року.

Суддя В.В. Попов.