Провадження №2/369/4790/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.01.2025 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі судді Скрипник О.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Києво-Святошинського районного суд Київської області з позовом, в якому просить розірвати зареєстрований з відповідачем ОСОБА_2 26 січня 2018 року шлюб, в якому вони мають малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Розглядаючи питання про відкриття провадження у справі, суд вважає, що вищевказаний позов слід направити за підсудністю за таких підстав.

Позивач, звертаючись із вказаним позовом за підсудністю до Києво-Святошинського районного суду Київської області, вказав про підсудність вищевказаного позову Києво-Святошинському районному суду Київської області на підставі ст.28 ч.2 ЦПК України, зазначаючи своє зареєстроване місце проживання в Києво-Святошинському районі, Київської області.

Відповідно до ст.28 ч.2 ЦПК України, якою встановлені правила альтернативної підсудності, визначено, що позови про розірвання шлюбу можуть бути розглянуті судом за зареєстрованим місцем проживання (перебування) позивача у разі, якщо на утриманні позивача є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місці проживання відповідача. Крім того, за домовленістю між подружжям справа може розглядатись за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Згідно довідки від 13.06. 2028 року за № про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, позивач ОСОБА_1 , фактично проживає/перебуває за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно отриманої судом в порядку ст.187 ч.6 ЦПК України, відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Між тим, жодних документів, що спільна дитина сторін проживає з позивачкою, як матір`ю, та перебуває на її утриманні, до позову не додано. Також не додано до позову і доказів того, що позивач за станом здоров`я або з інших поважних причин виїхати в Дніпропетровську область. Крім того, домовленість подружжя про розгляд справи Києво-Святошинським районним судом Київської області, як судом за зареєстрованим місцем проживання позивача в матеріалах позову відсутня.

Отже, правових підстав для розгляду вищевказаного позову Києво-Святошинським районним судом Київської області (як суду за зареєстрованим місцем проживання позивача) немає, а тому він не є підсудним Києво-Святошинському районному суду Київської області.

Згідно ст.27 ч.1 ЦПК України, якою передбачено правила загальної територіальної підсудності, позови до фізичної особи пред`являються до суду за зареєстрованим місцем проживання (перебування) відповідача.

Оскільки відповідач має зареєстроване місце проживання в АДРЕСА_2 , то вищевказаний позов підсудний Царичанському районному суду Дніпропетровської області (як суду за зареєстрованим місцем проживання відповідача).

Статтею 187 ч.9 ЦПК України, яка регулює питання відкриття провадження у справі, передбачено, що в разі, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення апеляційним судом з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ст.378 ч.1 ЦПК України).

Виходячи з наведеного вище, суд дійшов висновку, що матеріали позову (оскільки провадження у справі ще не відкрито) слід передати на розгляд до належного суду - Царичанському районному суду Дніпропетровської області, до територіальної юрисдикції якого належить даний позов.

На підставі наведеного вище, керуючись, ст.ст.27 ч.1, 31 ч.1 п.1, 187 ч.9, 258-260, 353, 354 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - передати на розгляд за підсудністю до Царичанському районному суду Дніпропетровської області, який розташований за адресою: вулиця Театральна, 14-А, смт. Царичанка, Дніпропетровська область, 51000.

Ухвала може бути оскаржена позивачем в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду з подачею апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Оксана СКРИПНИК