Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/263/23
Провадження № 2-п/357/16/25
У Х В А Л А

21.02.2025 суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О.В., оглянувши заяву ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення,

В С Т А Н О В И В:

14.02.2025 ОСОБА_1 звернулася до суду з даною заявою, шляхом направлення засобами поштового зв`язку, яка зареєстрована судом 18.02.2025, у якій просить поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30.03.2023 у справі №357/263/23, оскільки вимоги позивача є необґрунтованими, безпідставними та просить відмовити у задоволенні позову. Також, заперечуючи проти позовних вимог Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Білоцерківтепломережа» просить прийняти зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до директора КП БМР «Білоцерківтепломережа», КП БМР «Білоцерківтепломережа», про визнання неправомірними, протиправними дій та бездіяльності щодо здійснення нечесної підприємницької практики, відшкодування моральної шкоди, у межах якої заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, клопотання про призначення судово-психологічної експертизи відносно ОСОБА_1 , 1950 року народження, та повідомляє суду, що її представником необхідно вважати ОСОБА_2 , якого вона, у даній заяві уповноважила представляти її інтереси в судах всіх інстанцій, з усіма правами наданими законодавством позивачу, відповідачу, заявнику.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ч. 8 ст. 285 ЦПК України, до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

Встановлено, що заява про перегляд заочного рішення не відповідає вимогам ст. 285 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобу зв`язку, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Однак, заявником не зазначено обставин, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, не зазначено обставин, що свідчать про причини неподання відзиву, з доказами в підтвердження даних обставин, а відповідно до ч. 7 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник, не зазначено повне найменування відповідача, який подає заяву, зокрема, номери засобів зв`язку, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Щодо клопотання заявника про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до директора КП БМР «Білоцерківтепломережа», КП БМР «Білоцерківтепломережа», про визнання неправомірними, протиправними дій та бездіяльності щодо здійснення нечесної підприємницької практики, відшкодування моральної шкоди, до спільного розгляду з первісним позовом, слід зазначити, що вказане клопотання не вирішується судом на стадії розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду.

Так, відповідно до ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, до зустрічної позовної заяви нормами ЦПК України встановлюються відповідні вимоги, додержання яких є підставою для вирішення питання щодо прийняття її до спільного розгляду з первісним позовом, з урахуванням вимог у ч. 1, 2 ст. 193 ЦПК України.

Тому, відповідачка ОСОБА_1 не позбавлена права щодо подачі зустрічної позовної заяви у строк для подання відзиву, однак, у межах розгляду цивільної справи (на стадії судового розгляду, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження та на стадії підготовчого провадження, якщо справа розглядається за правилами загального позовного провадження,), з урахуванням вимог ст. 175, 177, 193, 194 ЦПК України.

Щодо клопотання відповідачки про звільнення її від сплати судового збору та клопотання про призначення судово-психологічної експертизи відносно неї - ОСОБА_1 , 1950 року народження, слід зазначити наступне.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Відповідачка - ОСОБА_1 просить призначити судово-психологічної експертизи відносно неї, що забезпечить можливість визначити розмір моральної шкоди, однак, дане клопотання не відповідає вимогам встановленим ЦПК України, оскільки, зазначене клопотання про призначення експертизи має відповідати по формі та змісту ст. 183 ЦПК України, та узгоджуватися з вимогами ст. 103 ЦПК України, та заявником не додано доказів про неможливість надання відповідного висновку експерта з даного питання особисто.

Відповідачка - ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору, однак, дане клопотання не відповідає вимогам встановленим ЦПК України, оскільки, зазначене клопотання про звільнення від сплати судового збору має відповідати по формі та змісту ст. 183 ЦПК України, та узгоджуватися з вимогами ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Щодо повідомлення відповідача про те, що її представником необхідно вважати ОСОБА_2 , якого вона, у даній заяві уповноважила представляти її інтереси в судах всіх інстанцій, з усіма правами наданими законодавством позивачу, відповідачу, заявнику, слід зазначити наступне.

Так, відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

Отже, відповідачка - ОСОБА_1 може брати участь у судовому процесі особисто та через представника, повноваження якого мають бути підтверджені нотаріально посвідченою довіреністю.

Відповідно до ч. 4 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів, крім випадків, якщо така заява подається в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання заяви в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Однак, заявницею не додано до заяви її копії та копії всіх доданих до неї матеріалів за кількістю учасників справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року складає 3028 гривень.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто судовий збір складає 605,60 грн.

Отже, заявниці необхідно надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору за заяву про перегляд заочного рішення у розмірі 605,60 грн.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: ГУК у Київ.обл/Білоцерків. міс/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0010776, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, слід зазначити, що залишення заяви без руху не є обмеженням права на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) висновки, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Тому, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання заявником цих вимог та прийнятності заяви на стадії вирішення питання про прийняття до провадження.

Отже, ОСОБА_1 надається строк для усунення недоліків заяви відповідно до ст. 285 ЦПК України.

Керуючись ст. 185, 284, 285 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення, залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху. Якщо заявник не усуне недоліки заяви у зазначений вище строк, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:О. В. Бондаренко