справа № 179/59/25
провадження № 2/179/194/25
У Х В А Л А

13 лютого 2025 року суддя Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області Ковальчук Т.А. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за борговою розпискою,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 22 січня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за борговою розпискою залишено без руху і надано строк для усунення недоліків терміном десять днів з дня отримання позивачем ухвали.

11 лютого 2025 року на адресу суду надійшло рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, згідно якого, ОСОБА_1 отримав 03 лютого 2025 року ухвалу суду від 22 січня 2025 року.

В ухвалі Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 22 січня 2025 року зазначено наступні недоліки позовної заяви, які необхідно було усунути, а саме: разом з позовною заявою позивачем ОСОБА_1 долучено копію квитанції ID: 8235-5907-3860-2212 від 2025-01-18 про сплату судового збору в сумі 1211,20 грн. Однак, при приєднанні даного банківського документу у системі документообігу суду «Д-3», виявилось, що квитанція про сплату судового збору відсутня.

07 лютого 2025 року та 10 лютого 2025 року надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків, в якій зазначено, що при формуванні квитанції про оплату ID: 8235-5907-3860-2212 від 2025-01-18, в призначенні платежу була пропущена остання цифра ІПН позивача, що стало причиною відсутності квитанції у системі документообігу «Д-3».

Отже, станом на 11 лютого 2024 року недоліки позовної заяви ОСОБА_1 зазначені в ухвалі суду від 22 січня 2025 року не усунуто, а саме в порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, позивачем до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Частиною 5 ст. 124 Конституції України встановлено, що судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Згідно частини 1 та 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі неусунення недоліків.

Виходячи з вимог закону, суд, так і особа, яка подала позовну заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання особою позовної заяви оформленої з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України, суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

З урахуванням вищевикладеного, позивач відповідно до ухвали суду не виконав вимоги, визначені ч. 1 ст. 185 ЦПК України у встановлений судом строк та з заявою про продовження строку для усунення недоліків у позові, станом на сьогоднішній день не звертався, тому згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України матеріали позовної заяви вважаються неподаними і повертаються позивачу.

Частиною 5 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. ст. 185, 259, 260 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за борговою розпискою - вважати неподаною та повернути позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.А. Ковальчук