УХВАЛА

14.02.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд м.Житомира у складі

Головуючої судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Ковби А.А.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні

у порядку загального позовного провадження цивільну справу

за позовом ОСОБА_4

до ОСОБА_2

про виділ частки з майна, що є у спільній частковій власності,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом, у якому просить виділити в натурі у приватну власність ОСОБА_4 1/2 частку земельної ділянки площею 0,0617 га, кадастровий номер :10:002:0021, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням погодженого варіанту виділу в натурі частки земельної ділянки за наслідками проведеної судової земельно-технічної експертизи;

припинити право спільної часткової власності ОСОБА_4 та ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 0,0617 га, кадастровий номер :10:002:0021, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Позов обґрунтовано тим, що з 26.01.1991 по 10.12.2012 позивач ОСОБА_4 перебувала у шлюбі з відповідачем ОСОБА_2 . Під час шлюбу, 02.02.2006, на підставі договору купівлі-продажу, позивачем було придбано у власність майнове право на будівництво житлового будинку (об`єкт незакінченого будівництва) по АДРЕСА_1 . Право власності на житловий будинок АДРЕСА_2 було зареєстровано за ОСОБА_4 11.11.2013. Разом з тим, на праві власності позивачу належала земельна ділянка площею 0,0617 га, кадастровий номер :10:002:0021, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією Державного акту про право власності на земельну ділянку серії ЯГ №792273 від 26.06.2007, та на якій розташований спірний будинок. Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 14.08.2020 у справі №295/7176/19 за позовом ОСОБА_2 , будинок АДРЕСА_2 визнано спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину будинку та за ОСОБА_4 право власності на 1/2 частину будинку. Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 03.05.2023 у справі №295/14629/20 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про виділення частки з нерухомого майна в натурі та припинення права спільної часткової власності, виділено в натурі ОСОБА_4 та ОСОБА_2 по 1/2 частки житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , та припинено право спільної часткової власності сторін на даний житловий будинок. Постановою Житомирського апеляційного суду від 10.10.2023 у цивільній справі №295/14629/20 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 дане рішення скасовано, виділено частки в натурі, припинено право спільної часткової власності (по факту змінено варіанти виділу часток в натурі). Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 23.09.2024 у справі №295/12060/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину земельної ділянки площею 0,0617 га, кадастровий номер :10:002:0021, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Наразі між сторонами склались неприязні стосунки, які виключають можливість спільного користування майном. Таким чином, той факт, що сторонами не досягнуто домовленості про поділ належної їм на праві спільної часткової власності земельної ділянки та існує спір з приводу виділення в натурі земельної ділянки з припиненням режиму спільної часткової власності, створює підстави для звернення позивача до суду з вказаним позовом.

Одночасно з позовом представник позивача подала клопотання, у якому просить призначити у справі судову земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання: чи є технічна можливість виділити ОСОБА_4 в натурі 1/2 частку земельної ділянки площею 0,0617 га, кадастровий номер :10:002:0021, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ?; - які варіанти поділу/виділу в натурі 1/2 частки земельної ділянки площею 0,0617 га, кадастровий номер :10:002:0021, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ? Проведення судової земельно-технічної експертизи доручити судовому експерту Свістунову Ігорю Сергійовичу ТОВ «Центр будівельних експертиз» (м. Житомир, вул. Миколи Лисенка, 16, офіс №6).

Клопотання обґрунтоване тим, що для забезпечення повноти судового розгляду, з метою з`ясування обставин, що мають істотне значення для справи і потребують спеціальних знань, існує необхідність у проведенні судової земельно-технічної експертизи.

25.11.2024 ухвалою суду відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

09.02.2024 до суду надійшов відзив на позов, у якому відповідач вказав, що позов не підлягає до задоволенню, а провадження у справі має бути закрите у зв`язку з відсутністю предмету спору. Вказує, що позивач додала до позову витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 01.11.2024, згідно з яким право власності на земельну ділянку кадастровий номер :10:002:0021 зареєстровано за ОСОБА_4 , в реєстрі відсутні дані про те, що співвласником вказаної земельної ділянки є ОСОБА_2 . Враховуючи те, що позов подано до суду 04.11.2024, а в Державному реєстрі речових прав станом на 01.11.2024 відсутні співвласники на вищевказану земельну ділянку - предмет спору відсутній. Також вказує, що рішення суду не є доказом переходу права власності на нерухоме майно. Відповідно до вимог ст. 125, 126 ЗК України право власності на земельну ділянку виникає з моменту державної реєстрації цих прав. Право власності, користування земельною ділянкою, оформляється відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. На даний час право часткової власності на земельну ділянку кадастровий номер :10:002:0021 не оформлено, а тому звернення ОСОБА_4 з позовом до суду про виділ частки земельної ділянки в натурі та припинення права спільної часткової власності на земельну ділянку є передчасним. Зазначає, що позивач в добровільному порядку про поділ (виділ) вищевказаної земельної ділянки до відповідача не зверталась, ніхто права позивача не порушував, випадків не визнання та оспорювання будь-яких її прав не допускав, також не порушував свободи та законні інтереси позивача. Позов просить залишити без задоволення, провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Представник позивача у судовому засіданні проти задоволення клопотання про закриття провадження у справі заперечила, клопотання про призначення експертизи просила задовольнити.

Відповідач та його представник у судовому засіданні клопотання про закриття провадження у справі підтримали, щодо клопотання про призначення експертизи вказують, що це є право позивача з ним звертатись у даній справі, проте, клопотання, як і саму справу вважають передчасним.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить наступного висновку.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно до статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, далі - Конвенція). Зокрема, ЄСПЛ зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі №917/1739/17 (провадження № 12-161гс19) вказано, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. З урахуванням викладеного, відсутність предмету спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20.09.2021 у справі №638/3792/20 зроблено висновок, що суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення за умови, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України дає підстави для висновку, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема, у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_4 , серед іншого, вказує, що рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 23.09.2024 у справі №295/12060/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину земельної ділянки площею 0,0617 га, кадастровий номер :10:002:0021, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Наразі між сторонами склались неприязні стосунки, які виключають можливість спільного користування майном та сторонами не досягнуто домовленості про поділ належної їм на праві спільної часткової власності земельної ділянки.

Заявляючи клопотання про закриття провадження у справі, ОСОБА_2 посилається, зокрема, на те, що позивач не зверталась до відповідача з питанням про поділ (виділ) вищевказаної земельної ділянки в добровільному порядку, ніхто права позивача не порушував, випадків не визнання та оспорювання будь-яких її прав не допускав, також не порушував свободи та законні інтереси позивача.

Однак, зазначене відповідачем обґрунтування не свідчить про відсутність предмету спору, оскільки позивач вказує про неприязні відносини між сторонами, які ускладнюють вирішення питання у позасудовому порядку.

Сторонами спірні питання не врегульовано та у разі закриття провадження у справі питання користування земельною ділянкою сторонами залишиться не вирішеним.

Також у клопотанні про закриття провадження у справі відповідач посилається на те, що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності на земельну ділянку кадастровий номер :10:002:0021 за ОСОБА_2 не зареєстровано, тому звернення до суду з даним позовом є передчасним.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

За змістом наведеної норми, державна реєстрація прав не є підставою набуття права власності, а є лише засвідченням державою вже набутого особою права власності, що унеможливлює ототожнення факту набуття права власності з фактом його державної реєстрації. При дослідженні судом обставин існування в особи права власності, необхідним є перш за все встановлення підстави, на якій особа набула таке право, оскільки сама по собі державна реєстрація прав не є підставою виникнення права власності, такої підстави закон не передбачає. Відповідна позиція наведена у постанові КГС ВС від 24.01.2020 №910/10987/18.

Право власності за ОСОБА_2 на 1/2 частину земельної ділянки з кадастровим номером :10:002:0021 визнано рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 23.09.2024 у справі №295/12060/24, яке набрало законної сили. Отже, посилання відповідача на передчасність позову у зв`язку з відсутністю відповідних відомостей у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, є безпідставними.

Окрім того, питання щодо обгрунтованості позову, доведеності його відповідними доказами, тощо, вирішується вже при розгляді справи по суті і не можуть бути підставою вважати відсутнім предмет спору у справі за вказаних представником відповідача обставин.

На підставі наведеного, суд доходить висновку, що клопотання ОСОБА_2 , яке міститься у відзиві, про закриття провадження у справі, є безпідставним, не ґрунтується на приписах чинного законодавства, відтак задоволенню не підлягає.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (ст.1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до положень ч.1 ст.103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.1 ст.81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Статтею ст.76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких, суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.

Згідно з п.4 ст.129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

З огляду на те, що предметом спору є виділ частки з майна, що належить сторонам на праві спільної часткової власності, тому необхідно визначити можливість поділу спірної земельної ділянки, отже у даній справі існує дійсна потреба у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування та без висновку експерта щодо визначених питань неможливим є забезпечення повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, тому суд дійшов висновку, що клопотання представника ОСОБА_4 про призначення судової земельно-техніченої експертизи є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Призначаючи експертизу, суд бере за основу перелік питань, які поставлені заявником перед експертом у письмовому клопотанні.

Відповідно до частини третьої статті 103 Цивільного процесуального кодексу України при призначенні експертизи судом експерт або експерта установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експерту установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Проведення судової автотоварознавчої експертизи, суд, з урахуванням клопотання представника позивача, доручає експерту Свістунову Ігорю Сергійовичу ТОВ «Центр будівельних експертиз».

Враховуючи, що для проведення експертизи необхідний значний проміжок часу, без висновку експерта подальший розгляд справи є неможливим, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі на час її проведення.

Керуючись статтями 1-12, 76, 103, 104, 107, 108, 189, 197, 255, 260-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про закриття провадження у справі - відмовити.

Клопотання представника позивача ОСОБА_4 Березенської Юлії Олександрівни про призначення експертизи - задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про виділ частки з майна, що є у спільній частковій власності, судову земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

чи є технічна можливість виділити ОСОБА_4 в натурі 1/2 частку земельної ділянки площею 0,0617 га, кадастровий номер :10:002:0021, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ?;

- які варіанти поділу/виділу в натурі 1/2 частки земельної ділянки площею 0,0617 га, кадастровий номер :10:002:0021, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ?

Проведення судової земельно-технічної експертизи доручити судовому експерту Свістунову Ігорю Сергійовичу ТОВ «Центр будівельних експертиз» (м. Житомир, вул. Миколи Лисенка, 16, офіс №6).

Попередити судового експерта Свістунова Ігоря Сергійовича про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Матеріали справи №295/16510/24 надіслати судовому експерту Свістунову Ігорю Сергійовичу ТОВ «Центр будівельних експертиз» (м. Житомир, вул. Миколи Лисенка, 16, офіс №6) для забезпечення проведення експертизи.

Зобов`язати сторін по справі надати доступ експерту до земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .

Попередити сторони, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (ст. 109 ЦПК України).

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_4 .

Провадження по справі зупинити до отримання висновку судової земельно-технічної експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.А. Воробйова

Повний текст ухвали підписано 19.02.2025.