ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-зз/753/15/25
У Х В А Л А

"19" лютого 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т. О., розглянувши заяви боржника ОСОБА_1 про розстрочення виконання судового рішення та про зняття арешту з майна боржника,

В С Т А Н О В И В:

12.02.2025 боржник ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , в електронній формі через електронний кабінет звернувся до суду із заявою про розстрочення виконання додаткового рішення суду у цивільній справі № 753/20662/17 про стягнення з нього судових витрат.

Вказана заява призначена до розгляду в судовому засіданні 26.02.2025.

12.02.2025 ОСОБА_1 особисто подав на офіційну електронну адресу суду заяву про розстрочення виконання аналогічного змісту.

17.02.2025 ОСОБА_1 у такий же спосіб подав заяву про зняття арешту з його майна.

Вирішуючи питання прийняття вказаних заяв до розгляду, суд застосовує такі процесуальні норми та виходить з таких мотивів.

Загальні вимоги до форми та змісту будь-якої письмової заяви, клопотання, заперечення викладені у статті 183 ЦПК України.

Відповідно до положень другої цієї норми письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

За змістом положень цивільного процесуального закону допускається подання фізичною особою до суду заяви як у паперовій формі, так і в електронній формі через електронний кабінет у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системиз обов`язковим скріпленням такої заяви власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи.

Згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 13.09.2023 по справі № 204/2321/22, звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом також є належним та правомірним способом звернення до суду, що ототожнюється зі зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку, і має кваліфікуватися як безпосереднє звернення до суду, проте обов`язковим реквізитом такої заяви має бути електронний цифровий підпис.

Дослідженням заяв боржника ОСОБА_1 установлено, що їх не підписано електронним цифровим підписом та відсутні докази їх надіслання іншим учасникам справи..

Наведене означає, що вказані заяви подано без додержання вимог частини другої статті 183 ЦПК України, що відповідно до частини четвертої цієї норми є підставою для повернення їх заявнику без розгляду.

Слід також зазначити, що подання однією і тією ж особою (а так само її представником) декількох заяв з аналогічним предметом та з аналогічних підстав суперечить завданню цивільного судочинства та може бути розцінено судом як зловживання процесуальними правами з наслідками у вигляді заходів процесуального примусу.

Що стосується заяви про зняття арешту з майна (накладеного приватним виконавцем в рамках виконавчого провадження з виконання рішення суду), то її вимоги взагалі на ґрунтуються на законі, оскільки судовий контроль за виконанням судових рішень здійснюється лише за результатами розгляду скарг, поданих в порядку статті 447 ЦПК України.

Керуючись статтями 183, 260, 353, 354 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Заяви боржника ОСОБА_1 про розстрочення виконання судового рішення та про зняття арешту з майна боржника повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя:

Ухвала підписана суддею 19.02.2025.