Справа № 177/408/25
Провадження № 2/177/454/25
У Х В А Л А

20.02.2025

Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Березюк М. В. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області про визнання права власності за набувальною давністю, -

В С Т А Н О В И В:

18.02.2025 до Криворізького районного суду Дніпропетровської області надійшла вказана позовна заява в якій представник позивача просить суд визнати за позивачем право власності за набувальною давністю на житловий будинок садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею забудови 167 кв.м.

Звертаючись до суду із вказаним позовом представник позивача просить суд відстрочити позивачу сплату судового збору до прийняття судом рішення по справі, оскільки позивач отримує пенсію у мінімальному розмірі, не має додаткових джерел доходу, а тому сплата судового збору є для неї значним фінансовим навантаженням.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто законодавець передбачив можливість відстрочити сплату судового збору, зокрема з підстав пов`язаних з майновим станом сторони.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Європейський суд з прав людини вказав, що оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ "Kniat v. Poland" від 26 липня 2005 року, рішення ЄСПЛ "Jedamski and Jedamska v. Poland" від 26 липня 2005 року).

Аналізуючи вказану представником позивача вимогу про надання позивачу відстрочки від сплати судового збору до ухвалення рішення у зв`язку із майновим станом позивача, судом встановлено, що представником позивача не додано жодних доказів на підтвердження майнового стану позивача (довідка з фіскальної служби за 2024 рік, інформації про розмір пенсії позивача, з метою з`ясування обставин передбачених п.1 ст. 8 Закону, докази відсутності у позивача інших доходів, прибутку, зокрема банківських документів про відсутність на рахунках коштів, тощо).

Не надання суду документального підтвердження майнового стану позивача, що давало б суду можливість перевірити наявність чи відсутність підстав для застосування положень ст. 8 Закону, унеможливлює задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Доказів віднесення позивача до кола осіб, визначених п.2 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суду не надано.

За таких обставин, передбачені законом підстави для відстрочки сплати судового збору відсутні, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне в задоволенні клопотання про відстрочку сплати судового збору відмовити.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Оскільки, позивачем не сплачений судовий збір, який відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, враховуючи ціну позову 106000, 00 грн., становить 1211,20 грн, тому позивач має сплатити судовий збір у вказаному розмірі, а документ на підтвердження сплати судового збору надати суду.

Або ж, позивач має право звернутися до суду з належно обґрунтованим клопотання про відстрочення від сплати судового збору, чи його розстрочення, з наданням документального підтвердження незадовільного майнового стану.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, звертаючись до суду із позовом про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю, яке належить ОСОБА_2 , про смерть якого позивачу нібито неофіційно стало відомо, доказів смерті ОСОБА_2 представник позивача до позову не додає та не просить суд їх витребувати, що в свою чергу позбавляє суд визначити коло заінтересованих осіб на права та інтереси яких може вплинути прийняте судом рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, про залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвал про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява, згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, вважається неподаною та повертається позивачеві.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача про відстрочку сплати судового збору до ухвалення рішення судом.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області про визнання права власності за набувальною давністю - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява, згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала окремому апеляційному оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя М.В. Березюк