Справа № 508/962/24
Номер провадження 2/508/39/25
У Х В А Л А

19 лютого 2025 року селище Миколаївка

Суддя Миколаївського районного суду Одеської області Банташ Д.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Андрієво-Івановської сільської громади, Миколаївської районної державної адміністрації про скасування рішень та визнання права власності в порядку спадкування, -

встановив:

Позивач звернувся до Миколаївського районного суду Одеської області з зазначеним позовом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями позов передано судді Банташ Д.С.

Ухвалою Миколаївського районного суду Одеської області від 12.11.2024 року зазначену позовну заяву залишено без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення позивачу ухвали.(а.с.32-33)

06.12.2024 року на адресу суду засобами поштового зв`язку надійшла заява про усунення недоліків адвокатом Зайцевим Миколою Павловичем. (а.с.36)

Ухвалою Миколаївського районного суду Одеської області від 10.12.2024 року заяву ОСОБА_3 про усунення недоліків у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Андрієво-Івановської сільської громади, Миколаївської районної державної адміністрації про скасування рішень та визнання права власності в порядку спадкування, - повернуто заявнику без розгляду.(а.с.43)

Ухвалою Миколаївського районного суду Одеської області від 26.12.2024 року продовжено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Андрієво-Івановської сільської громади, Миколаївської районної державної адміністрації про скасування рішень та визнання права власності в порядку спадкування, встановивши строк для усунення недоліків п`ять днів з моменту отримання ухвали суду. (а.с.50)

Вищезазначені ухвали суду були надіслані позивачу засобами поштового зв`язку, про що свідчать поштові конверти, які повернулися на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» та на електронну адресу представника позивача, про що свідчить Довідка про доставку електронних листів від 12.11.2024 року, 10.12.2024 року та 26.12.2024 року. (а.с.42, 45, 57-59)

Недоліки позовної заяви, виявлені судом, позивачем або представником позивача не виправлені.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Позовна заява ОСОБА_1 подана в тому числі до Андрієво-Івановської сільської громади (ідентифікаційний код юридичної особи в позовній заяві відсутній).

Згідно Відповіді № 897483 від 11.11.2024 року з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, за вказаними параметрами «Андрієво-Івановська сільська громада» інформацію не знайдено, що свідчить про те, що такої юридичної особи не існує.

З матеріалів позовної заяви неможливо з достатнім ступенем вірогідності ідентифікувати особу відповідача (в даному випадку юридичну особу), до якої пред`явлені позовні вимоги, що унеможливлює визначення кола учасників справи та, відповідно, меж судового розгляду.

Щодо зазначеного позивачем відповідача «Миколаївської районної державної адміністрації, Код », слід зазначити наступне.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 1635-р від 16.12.2020 «Про реорганізацію та утворення районних державних адміністрацій» здійснено реорганізацію районних державних адміністрацій районів, ліквідованих згідно з постановою Верховної Ради України від 17 липня 2020 р. № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів» шляхом приєднання до районних державних адміністрацій, розташованих в адміністративних центрах районів, утворених зазначеною постановою, згідно з додатком 1.

Відповідно до цього додатку Миколаївську районну державну адміністрацію ліквідованого району приєднано до Березівської районної державної адміністрації, розташованої в адміністративному центрі новоутвореного району.

Відповідно до п. 7 Порядку здійснення заходів щодо утворення та реорганізації районних державних адміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків районних державних адміністрацій, що припиняються, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1321 від 16.12.2020 перехід повноважень, прав та обов`язків (публічно-владне правонаступництво) райдержадміністрацій, що припиняються, до райдержадміністрацій новоутворених районів здійснюється у разі існування райдержадміністрації в адміністративному центрі новоутвореного району та приєднання до неї райдержадміністрацій, що припиняються, ліквідованих районів - з моменту утворення комісії з реорганізації райдержадміністрації, що припиняється.

Таким чином Миколаївська райдержадміністрація, розташована в ліквідованому районі, припинила здійснювати свої повноваження з моменту утворення комісії з реорганізації райдержадміністрації відповідно до розпорядження Одеської обласної державної адміністрації від 16.01.2021 № 38/од-2021 «Про утворення комісії з реорганізації Миколаївської районної державної адміністрації».

Статтею 80 ЦК України встановлено, що юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.

Відповідно до ст. 90 ЦК України, юридична особа повинна мати своє найменування, яке містить інформацію про її організаційно-правову форму та назву. Найменування установи має містити інформацію про характер її діяльності. Юридична особа може мати крім повного найменування скорочене найменування. Юридична особа, що є підприємницьким товариством, може мати комерційне (фірмове) найменування. Комерційне (фірмове) найменування юридичної особи може бути зареєстроване у порядку, встановленому законом. Найменування юридичної особи вказується в її установчих документах і вноситься до єдиного державного реєстру. Юридична особа не має права використовувати найменування іншої юридичної особи.

Ліквідована юридична особа, тобто правоздатність якої припинена, не може бути відповідачем (стороною) у справі.

З позовної заяви вбачається невизначеність, неоднозначне розуміння хто є сторона відповідача та неможливо встановити його, відповідач втрачає можливість реалізувати свої права в умовах невизначеності його статусу під час розгляду справи, який прагне до захисту своїх інтересів від претензій з боку позивача, адже потреба відповідача у захисті проти поданого позивачем позову закономірна і обумовлена нормами права. Сторони рівні у своїх правах перед судом, обмеження прав сторін не допускається. При здійсненні правосуддя у цивільних справах суд, неухильно дотримуючись норм матеріального та процесуального права, повинен забезпечити їх справедливий, неупереджений розгляд і вирішення з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

При розгляді справи в суді вважається, що сторони є належними.

Належними сторонами в цивільній справі є особи, відносно яких є дані про те, що вони можуть бути суб`єктами спірних матеріальних правовідносин. Належний позивач - особа, якій належить право вимоги; належний відповідач - особа, котра повинна відповідати за позовом.

Обґрунтування належності у осіб процесуальної правосуб`єктності позивача і відповідача покладається на позивача та осіб, які порушують процес на захист прав та інтересів позивача. Під час прийому позовної заяви до розгляду суд визначає чи є сторони належними.

Сукупність недоліків позову зазначені в ухвалі суду від 12.11.2024 року не надає підстав вважати їх лише формальними недоліками, які можуть бути усунуті в ході розгляду справи.

Вказані недоліки є перешкодою для відкриття провадження у справі без їх належного усунення.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони чи обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 р. вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Доступ до правосуддя в контексті п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства. Суд приходить до висновку, що позивачем станом на 18 лютого 2025 року недоліки позовної заяви усунуто частково, не визначено коло відповідачів з зазначенням всіх необхідних відомостей відповідно до ст. 175 ЦПК України.

У рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 Конституційний Суд України встановив, що конституційне право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається не поданою і повертається позивачеві.

Так як, позивачем та його представником в повній мірі не виконано вимог Ухвали Миколаївського районного суду Одеської області від 12.11.2024 року і не усунуто недоліки позову, позов підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 185, 260 ЦПК України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Андрієво-Івановської сільської громади, Миколаївської районної державної адміністрації про скасування рішень та визнання права власності в порядку спадкування, - повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Дмитро БАНТАШ