Справа № 296/7956/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" січня 2025 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі: головуючого судді Шкирі В.М., за участю секретаря судового засідання Сейко Л.В., розглянувши в приміщенні суду цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 адвоката Пилипенка Олександра Сергійовича до Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

29.08.2024 представник позивача адвокат Пилипенко О.С. звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 з позовом до Територіальної громади в особі Житомирської міської, зі змісту якого просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці.

Позов обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача ОСОБА_2 .

Після смерті баби позивача відкрилася спадщина до складу якої увійшла квартира АДРЕСА_1 .

За життя баба ОСОБА_2 склала заповіт від 07.04.2015 року, що посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Катюхою О.А. за № 945, згідно якого заповіла все рухоме та нерухоме майно ОСОБА_1 та ОСОБА_3 матері позивача.

Про наявність заповіту від баби позивач дізнався від своєї матері ОСОБА_3 , яка відмовилася від спадщини на його користь, про що була складена та посвідчена приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Царіциною І.С. заява від 23.08.2024 за № 70/2024.

Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Царіциної І.С. позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті баби ОСОБА_2 у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Представник позивача зазначає, що позивач пропустив 25 днів для вчасного подання заяви на прийняття спадщини, не звернувся вчасно до нотаріуса через віддаленість його проживання від місця відкриття спадщини та фізичної неможливості ОСОБА_3 самостійно приїхати до нотаріуса через похилий вік.

Ухвалою суду від 30.08.2024 у справі відкрито провадження у порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 09.10.2024 підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі

Представник відповідача Територіальної громади в особі Житомирської міської ради до суду не з`явилися, були належним чином повідомлені шляхом надіслання повістки про виклик до суду до електронного кабінету про що наявна довідка.

В матеріалах справи наявна заява про розгляд справи без участі представника відповідача (а.с. 25).

Відповідно до ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд вивчивши матеріали справи встановив обставини та визначив правовідносини, що склалися між сторонами.

Відповідно заповіту № 945 від 07.04.2015 року, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповіла все рухоме і нерухоме майно ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , в рівних частках кожному (а.с. 9).

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помела ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_1 виданим 06.02.2024 року (а.с. 6).

За життя баба позивача набули права власності на квартиру АДРЕСА_1 , про що свідчить договір обміну квартир серія АВР № 625310 від 05.04.2001 року (а.с. 8) та витяг № 78112291 від 23.08.2024 про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с. 7).

Відповідно до заяви від 23.08.2024 ОСОБА_3 , строк для прийняття спадщини пропустила свідомо, до суду для продовження строку для прийняття спадщини не буде (а.с. 10)

23.08.2024 постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Царіциної І.С. позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті баби ОСОБА_2 у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини (а.с. 12).

Отже існує спір, що регулюється нормами Книги Шостої ЦК України "Спадкове Право" .

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях1220,1222,1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття.

Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.»

Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог.

Частина третя статті 1272 ЦК України може застосовуватись, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Так законодавець визначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Позивач зазначає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку з віддаленістю місця проживання.

Суд встановив, що дійсно ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_1 виданим 06.02.2024 року (а.с. 6).

На момент смерті баби позивач не був зареєстрований у спірній квартирі, отже мав звернутися з заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців, тобто у строк до 29.06.2024 року.

З такою заявою позивач звернувся 23 серпня 2024 року (а.с. 11)

З копії паспорту позивача вбачається, що він зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 4 зворотня сторінка).

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, у цій конкретній справі, позивачем доведено належними та допустимими доказами, що він пропустив строк на прийняття спадщини після смерті баби з поважних причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк.

З огляду на викладене, суд вважає, що позивач дійсно пропустив строк на прийняття спадщини з поважних причин, а тому позов підлягає до задоволення .

Згідно з п. 6 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат

Враховуючи, що спір виник внаслідок дій позивача, які виразились у невчасному зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, хоча суд і визнав такі причини поважними, суд покладає судові витрати на позивача.

Керуючись статтями 89, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов представника позивача ОСОБА_1 адвоката Пилипенка Олександра Сергійовича до Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ), додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , тривалістю три місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 13.02.2025

Cуддя В. М. Шкиря