УХВАЛА

12 лютого 2025 року

м. Київ

справа № 753/23166/21

провадження № 61-193ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Ситнік О. М., Фаловської І. М.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 грудня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 , правонаступником якого є ОСОБА_3 , до ОСОБА_1 про виселення,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2021 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про виселення.

08 лютого 2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_3 про заміну позивача ОСОБА_2 його правонаступником, оскільки ОСОБА_2 05 квітня

2023 року за договором купівлі-продажу відчужив спірну квартиру

АДРЕСА_1 ОСОБА_3 .

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 07 березня 2024 року, яку залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 12 грудня

2024 року,заяву ОСОБА_3 задоволено.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2024 року, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 12 грудня

2024 року, позов задоволено.

Усунено перешкоди в користуванні ОСОБА_3 квартирою АДРЕСА_1 , шляхом виселення ОСОБА_1 з квартири АДРЕСА_1 .

02 січня 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Ганчук Г. В. направила до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 грудня 2024 року.

У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанції скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове про відмову в задоволенні позову.

Ухвалою Верховного Суду від 27 січня 2025 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме заявник необхідно сплатити судовий збір з урахуванням вартості майна.

Вимоги вказаної ухвали заявник виконав та сплатила судовий збір та надала докази вартості квартири, а саме копію свідоцтва про право власності, у якій вказано, що вартість спірної квартири становить 1 288 000 грн.

У частині першій статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження

(про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставою касаційного оскарження судових рішень заявник зазначає пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України, а саме суди застосували норми матеріального права без урахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 13 березня 2024 року у справі № 725/3821/23, від 18 березня

2020 року у справі № 129/1033/13-ц, від 27 червня 2023 року у справі

№ 910/161/181/18, від 22 травня 2024 року у справі № 759/13182/19, від 17 червня 2024 року у справі № 523/9855/19, від 09 жовтня 2024 року у справі № 947/31464/20, від 21 червня 2024 року у справі № 296/5672/21, від 24 липня 2024 року у справі

№ 646/857/18.

Крім цього, заявник вважає, що суди не було враховали, що витяг із реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб від 19 жовтня 2021 року № 71813507 жодним чином не підтверджує обставин вчинення відповідачем перешкод у користуванні позивачу квартирою.

Також на думку заявника, суди порушивши норми процесуального права, не дослідили наявний у матеріалах справи договір купівлі -продажу квартири

(пункт 1 частини третьої статті 411 ЦПК України).

Крім цього, заявник просить суд касаційної інстанції зупинити виконання рішення Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2024 року та постанови Київського апеляційного суду від 12 грудня 2024 року, до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

Заявник вважає, що у випадку виконання судових рішень до моменту завершення касаційного розгляду, поворот виконання у разі його повного або часткового скасування буде утрудненим та /або неможливим.

Згідно з частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

У частині восьмій статті 394 ЦПК України передбачено, що за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Відповідно до частини першої статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

З урахуванням завдань та основних засад цивільного судочинства, визначених частинами першою, третьою статті 2 ЦПК України, вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, суд касаційної інстанції враховує необхідність у цьому, зокрема, у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, та які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки.

Отже, метою вирішення питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії є недопущення порушення прав, свобод та охоронюваних законом інтересів особи, яка подала касаційну скаргу та інших осіб, які беруть участь у справі, якщо такі наслідки можуть настати у зв`язку з виконанням (дією) судового рішення.

Клопотання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії має бути мотивованим та містити обґрунтовані підстави для зупинення виконання/дії судового рішення, які підтверджені належними та допустимими доказами.

Колегія суддів вважає за необхідне задовольнити клопотання заявника про зупинення виконання рішення Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2024 року та постанови Київського апеляційного суду від 12 грудня 2024 року до закінчення їх перегляду в касаційному порядку, оскільки заявником доведено, що зупинення виконання оскаржуваних рішень може спричинити несприятливі наслідки для сторін.

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу (частина восьма статті 394 ЦПК України).

Касаційна скарга подана у визначений законом строк та оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України, зокрема містять підстави касаційного оскарження, передбачену пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

З огляду на викладене, касаційний суд дійшов висновку про відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів справи.

Керуючись статтями 389, 390, 392, 394, ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 грудня 2024 року.

Витребувати із Дарницького районного суду м. Києва цивільну справу

№ 753/23166/21 за позовом ОСОБА_2 , правонаступником якого є ОСОБА_3 , до ОСОБА_1 про виселення.

Зупинити виконання рішення Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2024 року та постанови Київського апеляційного суду від 12 грудня 2024 року до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

Надіслати учасникам справи копію касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, що не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

О. М. Ситнік

І. М. Фаловська