Справа № 357/2106/25
Провадження № 2/357/2293/25
У Х В А Л А

18.02.2025 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О. І. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2025 року адвокат Вдовика Олена Миколаївна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана позовна заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду, як справа позовного провадження.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 лютого 2025 року головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І. та отримана для розгляду 17 лютого 2025 року.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до вимог ст. 184 ЦПК України, позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Частиною 1 ст. 187 ЦПК України передбачено, що за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку. передбаченому ст. 185 цього Кодексу.

У зв`язку з зазначеним, звернення позивача до суду зобов`язує суддю до вчинення необхідних процесуальних дій з метою з`ясування можливості відкриття провадження у цивільній справі. Зокрема, з`ясуванню підлягають питання чи немає підстав для залишення позовної заяви без руху, для повернення позовної заяви, для відмови у відкритті провадження у справі.

Вивчивши позовну заяву з додатками, суддя дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам встановленим чинним цивільно-процесуальним законодавством з наступних підстав.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Встановлено, що представник позивача звернулась до суду з позовом, який містить наступні позовні вимоги:

1. Визнати спільною власністю подружжя ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , НОМЕР_1 НОМЕР_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 наступне майно: - трикімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 81,0 кв.м., 45,4 кв.м.; - автомобіль LEXUS, ідентифікаційний номер транспортного засобу НОМЕР_4 , реєстраційний номер НОМЕР_5 , рік випуску 2014, об`єм двигуна 3458куб.см.; - автомобіль HONDA FIT, ідентифікаційний номер транспортного засобу НОМЕР_6 , реєстраційний номер НОМЕР_7 , рік випуску 2019, об`єм двигуна 1497куб.см.

2. В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя :

- визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 право власності на 1/2 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 81,0 кв.м., житловою площею 45,4 кв.м., іншу частину залишити ОСОБА_2 .

- визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 право власності на транспортний засіб марки HONDA FIT, ідентифікаційний номер транспортного засобу НОМЕР_6 , реєстраційний номер НОМЕР_7 , рік випуску 2019, об`єм двигуна 1497 куб.см.

Відповідно до висновків, викладених у постанові ВП ВС від 25.08.2020 у справі N 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

З огляду на викладене, позивач звернулась до суду з позовом майнового характеру.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.п. 2,9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається дійсною вартістю майна.

За аналізом наведених правових норм, зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається. При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості.

Визначення ціни позову є прерогативою та обов`язком саме позивача у справі. Відбиття в позовній заяві ціни позову має значення в першу чергу для захисту прав самих позивачів, оскільки від визначеної ціни позову залежить і розмір судового збору.

Всупереч зазначеному, представником позивача ціна позову не вказана.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3028,00 грн.

Встановлено, що позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір у розмірі 9 084,00 грн., що підтверджується наявною в матеріалах справи квитанцією № 48762985 від 10.02.2025. В обґрунтування зазначеної суми судового збору, представник позивача зазначила, що відповідно до пп. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9 084,00 грн).

Проте, вимоги п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» застосовуються до позовних заяв про поділ майна при розірванні шлюбу, а не позовних заяв про поділ майна подружжя, якщо шлюб між ними не розірвано, чи після його розірвання. Зазначена норма прописана законодавцем так, що менші ставки судового збору встановлені для позивачів, які подають позов про поділ майна одночасно при розірванні шлюбу, в одному провадженні. А в інших випадках застосовуються ставки судового збору, визначені п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, позовна заява ОСОБА_1 не є позовною заявою про поділ майна при розірванні шлюбу. Вимоги про розірвання шлюбу в даній позовній заяві позивачем не заявлено. Відповідно до ст.ст. 69, 72 Сімейного кодексу України, подружжя має право на поділ майна незалежно від розірвання шлюбу як під час шлюбу, так і після його розірвання.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позов між сторонами про розірвання шлюбу вже розглядається Білоцерківським міськрайонним судом Київської області.

Отже, даний позов позивачем пред`явлено не одночасно з позовом про розірвання шлюбу, а окремо, в іншому судовому провадженні.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлений судовий збір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (у 2025 році 1 211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (у 2025 році 15 140,00 грн).

Проте, оскільки позивачем не зазначено обгрунтовану та підтверджену ціну позову, не можливо встановити розмір судового збору який позивач мала сплатити при зверненні до суду з даною позовною заявою.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суддя прийшов до висновку, що він позбавлений можливості відкрити провадження у справі, а тому, вважає за необхідне, залишити позовну заяву без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу (її представнику) необхідно надати позовну заяву в новій редакції для суду та всіх учасників справи, яка повинна містити зазначення ціни позову та у разі необхідності доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі передбаченому чинним законодавством.

Судовий збір в розмірі зазначеному в ухвалі має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Київ. обл/Білоцерків. міс/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37955989, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA 0010776, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *,101;____(код) Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ) Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач згідно ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись, ст.ст. 185, 259-261, 353 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених вище недоліків який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О. І. Орєхов