УХВАЛА

14 лютого 2025 року

м. Київ

справа № 359/4709/24

провадження № 61-1387ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу Золочівської сільської ради Бориспільського району Київської області на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , виконавчий комітет Золочівської сільської ради, про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , виконавчий комітет Золочівської сільської ради.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 липня 2024 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року апеляційну скаргу Золочівської сільської ради Бориспільського району Київської області залишено без задоволення. Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 липня 2024 року залишено без змін.

31 січня 2025 року до Верховного Суду Золочівська сільська рада Бориспільського району Київської області подала касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року, ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 .

Касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження.

Золочівською сільською радою Бориспільського району Київської області від імені якої діє адвокат Кутах Д. О., порушено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки 05 листопада 2024 року адвокат Кутах Д. О. подав через підсистему «Електронний Суд» касаційну скаргу на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року, заява була сформована, підписана, відправлена сторонам та до суду, однак з технічних причин (помилка відправлення) так і не потрапила до Верховного Суду.

На підтвердження зазначених обставин надано скріншоти сторінок електронного кабінету адвоката Кутах Д. О. у підсистемі «Електронний Суд».

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Тобто відлік строку на касаційне оскарження процесуальний закон визначає таким чином: протягом тридцяти днів з дня його проголошення або протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Частиною першою статті 14 ЦПК України передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів (частина друга статті 18 зазначеного Кодексу).

Згідно з частиною четвертою статті 14 ЦПК України Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

За змістом норм частини п`ятої цієї ж статті Кодексу суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з пунктом 36 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи після надсилання засобами Електронного суду документів (у тому числі процесуальних документів, письмових та електронних доказів тощо) особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду таких документів у суді або в органі та установі системи правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подано документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

Як вбачається з наведеного вище пункту, особа, яка надсилає документи через систему «Електронний суд» може у власному кабінеті відслідковувати рух таких документів та їх стан розгляду.

Згідно з пунктом 38 Положення інформація про надходження до Електронного кабінету відомостей та документів про результати розгляду справ додатково може надсилатися користувачу у вигляді повідомлення на електронну пошту.

Крім того, пунктом 39 Положення встановлено, що документи, що надійшли через Електронний суд, реєструються судами, іншими органами та установами в системі правосуддя в день їх надходження упродовж робочого дня або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час.

Відповідно до пункту 41 Положення у разі реєстрації отриманого документа до Електронного кабінету користувача автоматично надсилається відповідне повідомлення.

Зі змісту доданих до клопотання скріншотів Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» вбачається, що касаційна скарга має статус: помилка відправлення, що свідчить про те, що документ відправлено не було.

Відповідно до розділу «Статуси заяв Електронного суду» сайту https://id.court.gov.ua заяви, подані до суду з електронного кабінету (через Електронний суд), можуть мати статус, зокрема, помилка відправлення, що виникає внаслідок некоректної роботи мережі користувача. У разі виникнення такого статусу, користувачеві необхідно звернутись до служби технічної підтримки, оскільки ситуація потребує окремого аналізу.

Пунктом 21 Положення встановлено, що користувачі зобов`язані використовувати технічні засоби і технології, що мають забезпечувати належну якість та інформаційну безпеку передачі та отримання інформації, зображення та звуку, й самостійно несуть ризики технічної неможливості отримання доступу до ЄСІТС, погіршення якості чи переривання зв`язку тощо.

Тобто заявник самостійно несе ризик переривання зв`язку внаслідок некоректної роботи мережі користувача.

Європейський суд з прав людини, зокрема, у рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року (заява № 3236/03) вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

З огляду на викладене, повідомлені заявником відомості та надані документи не дають достатніх підстав для визнання причин значного пропуску процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень поважними. Змоменту складення повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року(10 жовтня 2024 року)до надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції (31 січня 2025 року) минуло більше трьох місяців.

Частиною третьою статті 393 ЦПК України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених процесуальним законом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Отже Золочівській сільській раді Бориспільського району Київської областінеобхідно навести інші причини, які можуть свідчити про наявність підстав для поновлення строку касаційного оскарження, надати достовірні докази на їх підтвердження.

Відповідно до частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. Не усунення недоліків касаційної скарги є підставою для її повернення.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Золочівської сільської ради Бориспільського району Київської області на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк до 28 лютого 2025 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Синельников