Справа № 175/4466/24
Провадження № 2/175/745/24
РІШЕННЯ

Іменем України

"17" лютого 2025 р. смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Журавель Т.С., за участю секретаря судового засідання Вербицької К.В., представника позивача Співака О.М., відповідача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою Садівничого товариства «Дніпро» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Садівниче товариство «Дніпро» через свого представника звернулося до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування позовних вимог вказано, що на території садівничого товариства «Дніпро» у власності ОСОБА_1 знаходяться земельні ділянки №296 та №331, які розташовані за адресою: Дніпропетровська обл., Дніпровський р-н, с. Новоолександрівка. Згідно п. 3.13. статуту СТ «Дніпро», член СТ «Дніпро» зобов?язаний своєчасно сплачувати вступні, членські й цільові внески, податок на землю, вартість спожитої електроенергії та комунальних послуг. Положеннями п. 10.8 статуту СТ «Дніпро» встановлено, що членські внески формуються згідно з кошторисом, що затверджується на Загальних зборах, вносяться до каси одноразово або частками по 50% від суми внеску з 1 червня по 1 листопада поточного року. Починаючи з 2019 року відповідач не сплачує членські внески, у зв`язку з чим утворилася заборгованість.

Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 30.04.2024 року дану позовну заяву прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.

Відповідач подав відзив, в якому просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що з позовної заяви взагалі незрозуміло, яким чином виникла заборгованість та на підставі чого, оскільки правила поведінки та Смета господарсько-фінансової діяльності СТ «Дніпро», на які посилається позивач, не мають жодного відношення до відповідача та не свідчать про наявність заборгованості у останнього.

Представник позивача надіслав відповідь на відзив, де зазначає, що відповідач є членом Садівничого товариства СТ «Дніпро» та відповідно до діючого законодавства України зобов`язаний сплачувати членські внески, порядок сплати та відповідальність за несплату якими встановлюється установчими документами садівничого товариства.

12.12.2024 року представник позивача через систему «Електронний суд» подав заяву про зменшення позовних вимог до 15990 грн.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.

Відповідач заперечував проти задоволення позову та просив відмовити у повному обсязі. Також просив суд застосувати позовну давність до вимог за заборгованість за період з 2019 по 2021 роки.

Заслухавши учасників справи, дослідивши письмові докази, судом встановлено наступне.

Садівниче товариство «Дніпро» створене з метою задоволення економічних, соціальних та інших потреб членів СТ «Дніпро»; організації ними колективного садівництва й городництва, використання земельних ділянок за цільовим призначенням для отримання сільськогосподарської продукції на основі поєднання особистих і колективних інтересів, поділу між ними ризиків і витрат; розвитку самоорганізації, самоуправління та самоконтролю.

На території садівничого товариства у власності ОСОБА_1 знаходяться земельні ділянки АДРЕСА_1 та №331, які розташовані у Дніпропетровській області, Дніпровському районі, с. Новоолександрівка.

Загальними зборами членів СТ «Дніпро» від 24.09.2016 року затверджено статут Садівничого товариства «Дніпро».

Загальними зборами членів Садівничого Товариства «Дніпро» від 11.10.2020 року затверджено Правила поведінки та вимоги до перебування на території СТ Дніпро і відповідальність за їх порушення.

Згідно з п. 3.13. Статуту, член СТ «Дніпро» зобов?язаний: своєчасно сплачувати вступні, членські й цільові внески, податок на землю, вартість спожитої електроенергії та комунальних послуг.

Відповідно до п. 10.6 статуту СТ «Дніпро», кошти утворюються з вступних, членських, цільових, компенсаційних, спонсорських внесків й інших надходжень відповідно до чинного Законодавства. Розміри внесків затверджуються на загальних зборах СТ «Дніпро».

За змістом п. 10.8 статуту СТ «Дніпро», членські внески формуються згідно з кошторисом, що затверджується на Загальних зборах, вносяться до каси одноразово або частками по 50% від суми внеску з 1 червня по 1 листопада поточного року.

Протоколом №4 загально-звітних виборчих зборів садівників СТ «Дніпро» від 06.10.2019 року було затверджено кошторис на 2020 рік з сумою членського внеску у розмірі 2000 грн.

Cметою господарсько-фінансової діяльності СТ «Дніпро» на 2020 рік встановлено суму членського внеску у розмірі 2000 грн.

Протоколом №5 загально-звітних виборчих зборів садівників СТ «Дніпро» від 11.10.2020 року затверджено кошторис на 2021 рік з сумою членського внеску у розмірі 1995 грн.

Cметою господарсько-фінансової діяльності СТ «Дніпро» на 2021 рік встановлено суму членського внеску у розмірі 1995 грн.

Протоколом №6 загально-звітних виборчих зборів садівників СТ «Дніпро» від 03.10.2021 року було затверджено кошторис на 2022 рік з сумою членського внеску у розмірі 2000 грн.

Cметою господарсько-фінансової діяльності СТ «Дніпро» на 2022 рік встановлено суму членського внеску у розмірі 2000 грн.

Протоколом засідання правління №10 від 27.09.2022 року було вирішено залишити кошторис на 2023 рік без змін, тобто той, що був затверджений на 2022 рік.

Cметою господарсько-фінансової діяльності СТ «Дніпро» на 2023 рік встановлено суму членського внеску у розмірі 2000 грн.

У ОСОБА_1 утворилася заборгованість за несплату членських внесків за земельні ділянки № НОМЕР_1 та земельну ділянку № НОМЕР_2 у розмірі 15 990 грн, щоскладається з 2000 грн + 1995 грн + 2000 грн +2000 грн х 2.

Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного.

Згідно ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

У статті 6 Конституції України визначено, що громадяни України мають право на свободу об`єднання у громадські організації для здійснення і захисту своїх прав і свобод та задоволення певних інтересів.

Листом Державного комітету України з питань регуляторної політики та підприємництва від 21.10.2009 № 12819 роз`яснено, що садівничі товариства можуть створюватися як об`єднання громадян.

Оскільки Закон України «Про об`єднання громадян» втратив чинність у зв`язку з введенням в дію з 01.01.2013 Закону України «Про громадські об`єднання», для реєстрації садівничого товариства можна застосовувати таку організаційно-правову форму як громадська організація.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 21.06.2022 у справі № 362/666/19 вказав на те, що з набранням чинності Законом України «Про кооперацію» садівничі товариства отримали можливість здійснювати реєстрацію такої юридичної особи, як обслуговуючого кооперативу.

Таким чином порядок утворення, реєстрації, діяльності та припинення громадських об`єднань, а також вимоги до установчих документів громадського об`єднання встановлені Законом України «Про громадські об`єднання», а порядок створення, вимоги до статуту, членство, права та обов`язки членів кооперативу передбачені Законом України «Про кооперацію».

Згідно ст. 2 Закону України «Про кооперацію», обслуговуючий кооператив це кооператив, який утворюється шляхом об`єднання фізичних та/або юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, а також іншим особам з метою здійснення ними господарської діяльності.

Відповідно до ст. 87 ЦК України установчим документом товариства є затверджений учасниками статут.

Статтею 97 ЦК України визначено, що органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ст. 98 ЦК України, Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства.

Також відповідно до ст. 2 Закону України «Про кооперацію», встановлено, що членський внесок це грошовий неповоротний внесок, який періодично сплачується членом кооперативного об`єднання для забезпечення поточної діяльності кооперативного об`єднання.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про кооперацію», правовим документом, що регулює діяльність кооперативу є його Статут.

Статтею 12 ЗУ «Про кооперацію», передбачено, що основними обов`язками члена кооперативу є: додержання статуту кооперативу; виконання рішень органів управління кооперативу та органів контролю за діяльністю кооперативу; виконання своїх зобов`язань перед кооперативом; сплата визначених статутом кооперативу внесків.

Згідно ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору, та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежного виконання).

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На підставі викладеного, надавши оцінку доказам у справі, суд доходить висновку, що позивачем доведено належними та допустимими доказами, що відповідач мав обов`язок щодо сплати членських внесків за належні йому земельні ділянки, при цьому останній свої зобов`язання не виконував, в результаті чого утворилася заборгованість у розмірі 15990 грн.

Щодо поданої відповідачем заяви про застосування позовної давності, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до ст. 257 ЦПК України, до спірних правовідносин застосовується загальна позовна давність тривалістю у три роки.

Згідно з ч. ч. 1 та 5 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалась або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 267 ЦК України передбачено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) установлено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Строк карантину неодноразово продовжувався. Карантин в Україні було безперервно встановлено з 12.03.2020 року до 30.06.2023 року.

Відповідно до Закону України від 30.03.2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» доповнено Розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України п.12, яким визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), визначені статтями 257,258,362,559,681,728,786,1293 цього Кодексу строки продовжуються на строк дії такого карантину.

Вказаний Закон набрав чинності 02.04.2020 року, а тому саме з цієї дати строк позовної давності продовжувався у зв`язку із введенням на території України карантину.

Позивач просить суд стягнути заборгованість по несплаченим членським внескам за період з 2020 року по 2023 рік, а тому строк позовної давності пропущено не було.

З урахуванням вищенаведеного, суд доходить висновку, що позовна заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у відповідності до ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028 грн.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать і витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

На підтвердження понесених позивачем витрат на правничу допомогу надано копію договору про надання правової допомоги №34/24 від 15.02.2024 року, акт надання послуг №34 від 01.04.2024 року, відповідно до якого загальна вартість робіт (послуг) склала 4000 грн, платіжну інструкцію №382 на суму 4000 грн про підтвердження факту надання правничої допомоги.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає за можливе стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4000 грн.

Керуючись ст. ст. 19, 27, 76-82, 141, 258, 263, 265, 268, 354, 355 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Садівничого товариства «Дніпро» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) на користь Садівничого товариства «Дніпро» () заборгованість зі сплати членських внесків у розмірі 15990 грн (п`ятнадцять тисяч дев`ятсот дев`яносто гривень).

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) на користь Садівничого товариства «Дніпро» () сплачений судовий збір у розмірі 3028 грн (три тисячі двадцять вісім гривень) та витрати на правову допомогу у розмірі 4000 грн (чотири тисячі гривень).

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т. С. Журавель