Гребінківський районний суд Полтавської області
___________________________________________________________________________________
Справа №: 528/1529/24
Провадження № 2/528/62/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

28 січня 2025 року м. Гребінка

Гребінківський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Вітківського М.О.,

при секретарі Коваленко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Гребінка без проведення технічної фіксації судового засідання в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача адвокат Рябека Р.М., звернувся до Гребінківського районного суду Полтавської області з вказаним позовом, яким просить визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , в порядку спадкування за заповітом право власності на житловий будинок з допоміжними господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , та в цілому складається з: «А-1,а» - житлового будинку; «Б,б» - літньої кухні-гаражу; «В» - сараю; «Г» - сараю-гаражу; «Д» - сараю; «д» - сараю; «Е» - вбиральні; «Ж» - літнього душу; «З» - сараю; «К» - погрібника; №1 огорожі; №2 водопроводу, №3 огорожі.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_3 . Вказує, що за життя вона склала заповіт, згідно з яким все своє майно заповіла своєму сину (позивачу) ОСОБА_1 .

Позивач з метою прийняття спадщини вчасно звернувся до Приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Іщенка І.М., проте отримати свідоцтво про право на спадщину на вказаний житловий будинок він не може через відсутність правовстановлюючих документів на спадковий будинок.

30.12.2024 року до суду надійшла відповідь Відділу ведення реєстру територіальної громади та реєстрації місця проживання громадян виконавчого комітету Гребінківської міської ради, згідно якої встановлено, що відомості про реєстрацію місця проживання по Гребінківській ТГ відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відсутні (а.с. 32).

Ухвалою Гребінківського районного суду Полтавської області від 30.12.2024 відкрито загальне позовне провадження за вищевказаною позовною заявою і призначено підготовче судове засідання на 28.01.2025 о 10 год. 00 хв. з викликом сторін. Витребувано у приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Іщенка Ігоря Миколайовича копії спадкової справи №75/2020, відкритої після смерті ОСОБА_3 (померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ) (а.с.33-35).

06.01.2025 року через канцелярію суду відповідачем ОСОБА_2 подано відзив на позовну заяву, у якому вона визнала позовні вимоги у повному обсязі, просила задовольнити позов (а.с. 41).

07.01.2025 року на виконання ухвали суду від 30.12.2024 року від приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Іщенка І.М. надійшла копія спадкової справи відкритої після смерті ОСОБА_3 (а.с.43-60).

07.01.2025 року до суду надійшла відповідь Відділу державної реєстрації виконавчого комітету Пирятинської міської ради Полтавської області, згідно якої встановлено, що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 61).

28.01.2025 року позивач та його представник адвокат Рябека Р.М. в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Натомість в матеріалах справи міститься заява представника позивача, якою він просить проводити розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити.

Відповідач, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи до суду не з`явилася, натомість через канцелярію суду надала відзив, у якому визнала позов у повному обсязі та розгляд справи просила проводити у її відсутність.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 200 ЦПК України в підготовчому засіданні суд ухвалює судове рішення у разі визнання позову в порядку, встановленому ст. 206 ЦПК України.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, враховуючи визнання позову відповідачем, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України).

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову це матеріально-правова вимога позивача, стосовно якої він просить ухвалити рішення, у матеріальному розумінні це певна річ (об`єкт), щодо якої виник спір.

Згідно ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Гребінківським районним відділом ДРАЦС Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), актовий запис № 40 від 30.01.2020 року (а.с. 13).

ОСОБА_3 є матір`ю ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвами про народження: серії НОМЕР_3 , виданим 20.04.1966 року Ульянівською сільською радою Пирятинського району, Полтавської області, актовий запис № 11, та серії НОМЕР_4 , виданим 07.02.1962 року Пирятинський райбюро ЗАГС, актовий запис № 25, та свідоцтвом про укладенням шлюбу серії НОМЕР_5 , виданим м. Пирятин райвідділ ЗАГС Полтавської області 21.11.1981 року, актовий запис № 221 (а.с. 06-08).

За життя ОСОБА_3 склала заповіт, згідно з яким все своє майно, де б воно не було, і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона матиме право згідно з законом заповіла сину ОСОБА_1 . Заповіт від 12.06.2001 року зареєстровано в реєстрі за № 76 (а.с. 11).

Як вбачається із виписок з погосподарських книг по селу ОСОБА_5 за період з 2011 року по 2020 рік від 09.12.2024 року ОСОБА_3 була головою домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 10).

Із матеріалів справи вбачається, що позивачем станом на 08.11.2024 року проведено технічну інвентаризацію, виготовлено технічний паспорт на житловий будинок садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 та проведено незалежну оцінку об`єкту нерухомого майна, ринкова вартість об`єкту оцінки становить 64 260,00 грн (а.с. 16-24).

Згідно інформаційної довідки ФОП ОСОБА_6 від 07.11.2024 року № 4135, житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 в цілому складається з: «А-1,а» - житлового будинку (загальною площею 57,3 кв.м., житловою площею 22,9 кв.м.); «Б,б» - літньої кухні-гаражу; «В» - сараю; «Г» - сараю-гаражу; «Д» - сараю; «д» - сараю; «Е» - вбиральні; «Ж» - літнього душу; «З» - сараю; «К» - погрібника; №1 огорожі; №2 водопроводу, №3 огорожі. У примітках, вказано, що всі будівлі та споруди побудовані до 05.08.1992 року (а.с. 15).

Відповідно до довідки КП «Лубенське МБТІ» від 11.11.2024 року № 2255, станом на 29.12.2012 року об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , в КП «Лубенське МБТІ» не зареєстровано (а.с. 14).

Із постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 318/02-31 від 04.12.2024 року, що видана приватним нотаріусом Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Іщенком І.М., вбачається, що спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 , заведена за № 75/2020 рік.

У видачі свідоцтва про право на спадщину на ім`я ОСОБА_1 на спадкове майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 нотаріус відмовив, у зв`язку з тим, що не пред`явлено правовстановлюючих документів на спадкове майно (а.с.25).

Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема ст. 1 Першого протоколу до неї, передбачено право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплено й у вітчизняному законодавстві. Так, відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно з нормою ст. 319 ЦК України власник володіє, користується і розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Він сам вирішує, що робити зі своїм майном, керуючись виключно власними інтересами, здійснюючи щодо цього майна будь-які дії, які не повинні суперечити закону і не порушують прав інших осіб та інтересів суспільства. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Згідно із ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

За приписами ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, яка необхідна для їх обслуговування, якщо інший її розмір не визначений заповітом.

У відповідності ч. 1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ч. 2 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права.

Враховуючи вищевикладене, а саме те, що у позивача існують певні перешкоди щодо оформлення спадкових прав, суд, використовуючи винятковий спосіб захисту визнання права власності на спадкове майно, дійшов висновку, що позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , в порядку спадкування за заповітом право власності на житловий будинок з допоміжними господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 та в цілому складається з: «А-1,а» - житлового будинку; «Б,б» - літньої кухні-гаражу; «В» - сараю; «Г» - сараю-гаражу; «Д» - сараю; «д» - сараю; «Е» - вбиральні; «Ж» - літнього душу; «З» - сараю; «К» - погрібника; №1 огорожі; №2 водопроводу, №3 огорожі.

Рішення може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду через Гребінківський районний суд Полтавської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Складання повного тексту судового рішення відкласти не більше як на десять днів з дня закінчення розгляду справи, і визначити кінцеву дату складення повного судового рішення 07.02.2025 року.

На виконання п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін:

Позивач : ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації та проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Повний текст судового рішення складено 07.02.2025 року.

Суддя М. О. Вітківський