У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Дегтяренко К.С.

за участю секретаря судових засідань Чейпеш В.В.

за участі учасників:

предстаників позивача адвокатів: Козакової М.В.

Роля І.І

представника відповідача адвоката Майстренко Н.М.

представник відповідача - Беляков А.

третя особа ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород заяву позивача ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог в цивільній справі № 308/11960/22 (провадження №2/308/2307/24) за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , виконавчого комітету Ужгородської міської ради, з третіми особами головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області, інженер землевпорядник ОСОБА_1 про усунення перешкод користуванні земельною ділянкою і відновлення порушеного права власності шляхом визнання недійсним та скасування рішення Ужгородської міської ради та відновлення стану земельної ділянки станом на 26.03.2021 року,-

встановив:

У В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , виконавчого комітету Ужгородської міської ради, з третіми особами головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області, інженер землевпорядник ОСОБА_1 про усунення перешкод користуванні земельною ділянкою і відновлення порушеного права власності шляхом визнання недійсним та скасування рішення Ужгородської міської ради та відновлення стану земельної ділянки станом на 26.03.2021 року.

28 листопада 2028 року позивачем подано заяву про збільшення позовних вимог в якій він просить:

- скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на земельну ділянку з кадастровим номером :31:001:0461, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, проведену на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 7463727 від 16.08.2024, припинивши право власності ОСОБА_3 на земельну ділянку з кадастровим номером :31:001:0461.

- усунути перешкоди, які ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) чинить ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) у користуванні належною йому земельною ділянкою з кадастровим номером №211010000:31:001:0127 та відновити порушене право приватної власності ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на дану земельну ділянку, шляхом визнання недійсним та скасування рішення виконкому Ужгородської міської ради зафіксованого у Протоколі №10 від «09» вересня 2021р.

- відновити стан земельної ділянки ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з кадастровим номером :31:001:0126 скасувавши внесенні 16.09.2021р. державним кадастровим реєстратором Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області ГАЗА Ж.Й зміни у координати поворотних точок.

В судовоу засіданні :

позивач ОСОБА_4 не з`явився про день, яас та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому порядку причини неявки не повідовим, будь яктх заяв не подав;

представник позивача адвокат Козакова М.В. підтримала заяву посилаючись на обставини та факти у ній викладені, просила заяву задовольнити. Надала пояснення аналогічні за змістом до обставин викадених у заяві про збільшення позовних вимог.

представник позивача адвокат Роля І.І. заяву підтримав просив задовольнити.

представник відповідача адвокат Майстренко Н.М. у задоволенні заяви просила відмовити, посилаючись на письмові заперечення, просила звернути увагу, на те що вказана заяв про збільшення позовних вимог фактично направлена на зміну предмету позову та його підстав.

відповідач ОСОБА_3 не з`явився про день, яас та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому порядку причини неявки не повідовим, будь яктх заяв не подав;

третя особа Жофчак підтримав заяву, зазнаяви, що на його думку така підлягає до задоволення.

представник третьої оосби - управління Держгеокадастру у Закарпатській області - не з`явився про день, яас та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому порядку причини неявки не повідовим, будь яктх заяв не подав;

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали справи в межах необхідних для вирішення вказаного питання, суд прийшо до наступного висновку.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду із вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову як вимоги про захист порушеного або оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу є спосіб захисту цього права чи інтересу. Предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріальноправова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстава позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Підставу позову становлять фактична й правова підстава. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач має право збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України. Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета і підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Оскільки норма частини третьої статті 49 ЦПК України виключає можливість одночасної зміни предмета і підстав позову, то у разі подання позивачем заяви, направленої на одночасну зміну предмета і підстав позову, суд повинен відмовити у задоволенні такої заяви і розглянути по суті раніше заявлені (первісні) позовні вимоги, якщо позивач не відмовляється від позову. Позивач при цьому не позбавлений права звернутися з новим позовом у загальному порядку.

У свою чергу, під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено у позовній заяві. Збільшено (зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2024 у справі № 657/1024/16-ц зробила висновок, зокрема, про те, що: "як збільшення або зменшення розміру позовних вимог потрібно розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Збільшенням розміру позовних вимог не може бути заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені в тексті позовної заяви.

Заяву про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави) і норми права (юридичні підстави), які позивач первісно не визначив підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

У даному випадку позивач звернувся з позовом про усунення перешкод користуванні земельною ділянкоюз кадастровим № 211010000:31:001:0127 і відновлення порушеного права власності шляхом визнання недійсним та скасування рішення Ужгородської міської ради та відновлення стану земельної ділянки станом на 26.03.2021 року. Відтак, предметом позову було усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою з кадастровим № 211010000:31:001:0127 та скасування рішення Ужгородської міської ради Фактичною підставою вказаного позову є рішення виконкому Ужгородської міської ради зафіксоване у Протоколі № 10 від 09 вересня 2021 року.

Позивачем подано заяву про збільшення позовних вимог, зі змісту якої вбачається, що позивач додав вимоги про скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_3 на земельну ділянку з кадастровим номером :31:001:0461, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, проведену на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 7463727 від 16.08.2024, припинивши право власності ОСОБА_3 на земельну ділянку з кадастровим номером :31:001:0461.

Хоч подана позивачем заява і була названа останнім як заява про збільшення позовних вимог, за своїм змістом така заява, у частині заявлених вимог, є новими позовними вимогами, оскільки такі вимоги не змінюють ні предмет вимоги позивача з якою він звернувся до суду вперше, ні підстави. Натомість становить самостійний предмет позову щодо скасування державної реєстрації на земельну ділянку з кадастровим номером :31:001:0461 та припинення права власності відповідача ОСОБА_3 на неї, при цьому підставою є прийняття рішення Ужгородської міської ради про затвердження проекту землеустрою про передачу у власність відповідача ділянки :31:001:0461.

Отже, суд вбачає, що у заяві про збільшення позовних вимог від 28.11.2024 року позивачем фактично змінено як предмет, так і підстави позову, що суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, та не допускається.

З огляду на викладене, у прийнятті заяви представника позивача від 23.01.2025 про збільшення позовних вимог слід відмовити.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 49, 189, 196-198, 260, 353-354 ЦПК України, суд,-

постановив:

В прийнятті заяви позивача ОСОБА_2 про збільшення розміру позовних вимог відмовити.

Роз`яснити позивачу його право звернення до суду з відповідними вимогами у загальному порядку шляхом подання позову до суду з дотриманням вимог ст. 175 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно та окремому оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та оголошено 17.02.2025 року.

Суддя Дегтяренко К.С.