Провадження № 2-о/645/26/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2025 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді Спесивцева О.В.,

секретаря судового засідання - Асєєвої К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку окремого провадження цивільну справу

за заявою ОСОБА_1

заінтересовані особи: Харківська міська рада, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лук`янова Олена Борисівна

про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

Заявниця, ОСОБА_1 , через представника - адвоката Самардіну Аліну Олександрівну, звернулася до суду з заявою про встановлення факту, в якій просить встановити факт родинних відносин між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 ) та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме те, що ОСОБА_1 є двоюрідною племінницею ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В обґрунтування заяви вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла двоюрідна тітка заявниці - ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ). Так як заявник залишилась єдиним спадкоємцем після смерті двоюрідної тітки, 30.08.2022 року вона у відведений Законом строк звернулася до приватного нотаріуса ХМНО Лук`янової О.Б. для заведення спадкової справи після померлої двоюрідної тітки. Після смерті двоюрідної тітки відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира адресою АДРЕСА_1 . Інших спадкоємців немає, заповіти відсутні. Але 21.08.2024 року нотаріусом Лук`яновою О.Б. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії на підставі того, що спадкоємець ОСОБА_1 не надала документи, що підтверджують родинний зв`язок зі спадкодавцем ОСОБА_3 . Заявник вказує, що дійсно не має можливості надати нотаріусу весь необхідний перелік документів, які підтверджують родинні відносини зі спадкодавцем, так як відповідні документи є дуже застарілими і знайти їх не вдалося. Таким чином, заявник вимушена звернутися до суду для встановлення в судовому порядку факту родинних відносин зі спадкоємцем, так як нотаріус не має можливостей для того, щоб безспірно встановити зазначені факти. Встановлення в судовому порядку факту родинних відносин заявнику необхідно для оформлення спадщини.

Ухвалою суду від 08.10.2024 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в порядку окремого провадження у відкритому судовому засіданні.

Сторони у судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені.

Заявник та її представник у судовому засіданні підтримали вимоги заяви та просили її задовільнити.

Представник заінтересованої особи - Харківської міської ради, у судове засідання не прибув, причин неявки не повідомив, із заявами до суду не звертався.

Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лук`янова Олена Борисівна надала до суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку про задоволення заяви, з огляду на наступне.

Згідно із ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантовано право на судовий захист оспорюваних або не визнаних прав.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного суду України від 31.03.1995 р. №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Як зазначив Верховний суд України в постанові від 03 листопада 2021 року у справі за №691/1237/20 встановлення юридичного факту, а саме родинних відносин між померлими особами, не несе юридичного наслідку щодо вирішення їхніх прав та обов`язків, оскільки його встановлення буде лише підтвердженням існування відповідного юридичного факту, що передбачено у Главі 6 Розділу IV ЦПК України, як спеціальний процесуальний інструмент для захисту відповідних прав.

Родинні відносини (споріднення) у теорії права - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями "родичі", "родинні стосунки" охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

Законодавство України не встановлює вичерпного переліку документів, які підтверджують родинні стосунки, а тому вони визначаються в кожному випадку окремо, в залежності від ступеня їх споріднення.

Судом встановлено, що заявник народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Охоче, Новодолажського району Харківської області. Її батьками у свідоцтві про народження серії НОМЕР_2 записані ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

14.10.1967 року заявник уклала шлюб з ОСОБА_6 (шлюб розірвано 10.08.1971 року), а 20.08.1983 року між заявницею та ОСОБА_7 був укладений шлюб, після укладення якого заявнику було присвоєно прізвище « ОСОБА_8 », що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб та копію свідоцтва про укладення шлюбу.

Мати заявниці ОСОБА_9 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 в с.Охоче Новодолажського району Харківської області та померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , про що свідчить Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть.

Баба заявника ОСОБА_10 народилася ІНФОРМАЦІЯ_7 в с.Охоче, Харківської області та померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , про що свідчить Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть.

Заявник вказує, що від другого шлюбу у баби заявниці народився син - ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , який помер у ІНФОРМАЦІЯ_12. Також, у ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_10 народився син - ОСОБА_12 , який 17.10.2022 року надав нотаріусу заяву, в якій відмовився від прийняття спадщини після ОСОБА_3 на користь заявниці.

Заявник зазначила, що рідна сестра баби заявниці - ОСОБА_13 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_11 в с.Охоче Новодолажського району Харківської області та померла ІНФОРМАЦІЯ_12 , про що свідчить Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть. За життя нею був укладений шлюб із ОСОБА_14 та присвоєно прізвище « ОСОБА_15 ».

При цьому, заявник зазначила, що у ОСОБА_14 та ОСОБА_16 народилась дві доньки.

Так, ІНФОРМАЦІЯ_13 народилася ОСОБА_17 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_14 , що підтверджується наявними у матеріалах справи архівною довідкою Державного архіву Харківської області та Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть. Інформації про укладання ОСОБА_17 шлюбу та народження дітей в матеріалах справи відсутня.

Також, ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та факт родинних відносин з якою хоче встановити заявник.

Як вбачається, з витягу Державного архіву Харківської області та Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, 07.09.1971 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_16 було укладено шлюб та присвоєно їй прізвище « ОСОБА_19 ». 06.07.1968 року шлюб було розірвано, після розірвання шлюбу повернуто прізвище « ОСОБА_15 ».

Згідно з витягами Державного архіву Харківської області та Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження та смерть, у ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_17 народився син - ОСОБА_20 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_18 .

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_21 пояснила , що є донькою заявниці - ОСОБА_1 , та вказала, що була хрещеною донькою померлої ОСОБА_3 . Зазначили, що на момент смерті ОСОБА_3 у неї не було дітей та чоловіка, а батьки померли раніше. Рідна сестра ОСОБА_3 - ОСОБА_17 також померла, була при житті особою з інвалідністю, не була одружена та не мала дітей. Вказала, що її мати - ОСОБА_1 постійно спілкувалася та підтримувала померлу ОСОБА_3 , зокрема, купляла продукти та ліки.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_12 пояснив, що є двоюрідним братом заявниці. Вказав, що за життя ОСОБА_3 , заявниця постійно підтримувала з нею стосунки, піклувалася про неї та допомогала.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_22 вказала, що була сусідкою померлої ОСОБА_3 , а також працювала разом з померлою на одному підприємстві та за життя підтримувала дружні стосунки багато років. Зазначила, що син ОСОБА_3 помер ще дитиною, після розлучення іншого шлюбу вона не укладала та проживала весь час сама. Також вказала, що ОСОБА_1 постійно спілкувалася та підтримувала померлу ОСОБА_3 , приходила у гості, купляла продукти та ліки, а також відвідувала у лікарні. Про інших родичів, з якими б спілкувалася померла їй невідомо.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_23 вказала, що є головою кооперативу будинку за адресою АДРЕСА_2 , в якому проживала ОСОБА_3 . Зазначила, що з 1974 року підтримувала дружні стосунки з ОСОБА_3 та весь цей час вона проживала сама, ані чоловіка ані співмешканців не мала. Зазначила, що ОСОБА_1 постійно приходила до померлої, допомагала та підтримувала її, а ОСОБА_3 називала заявницю «родичка».

Також заявником до матеріалів справи на підтвердження своїх вимог додано фотокартки, на яких вона вказала на ОСОБА_3 , яка була присутня при одруженні заявниці, дні народженні та разом з донькою заявниці.

Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.81 ч.1, ч.6 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами в розумінні ст.76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, на підставі письмових доказів.

Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторони, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності у цивільному процесі.

Згідно зі статтею 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заявник надав достатньо належних та допустимих доказів на підтвердження заявлених вимог.

Беручи до уваги, що встановлення факту родинних відносин потрібно заявниці для подальшого в майбутньому оформлення спадкових прав, та іншим шляхом, ніж звернення до суду з даною заявою остання не може підтвердити таку обставину, а з матеріалів справи дійсно встановлений факт родинних відносин, суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви та необхідності її задоволення.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення у справі окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Керуючись ст.ст. 263, 265, 293 - 294, 315, 319, 352, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між фізичними особами, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною племінницею ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у м.Харкові.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: https://fr.hr.court.gov.ua.

Заявник - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 .

Заінтересовані особи:

Харківська міська рада, , адреса: 61200, м.Харків, майдан Конституції, 7

приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лук`янова Олена Борисівна, адреса: 61054, м.Харків, вул.Гвардійців Широнінців, 29А.

Повний текст рішення складено 18.02.2025 року.

Головуючий суддя О.В. Спесивцев