КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/5949/2025
У Х В А Л А

14 лютого 2025 року місто Київ

справа № 761/26274/20

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів cудової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Левенця Б.Б., Ратнікової В.М.

перевіривши виконання вимог ст.356 ЦПК України за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року, ухвалене під головуванням судді Юзькової О.Л., у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про повернення майна, набутого без достатньої правової підстави, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року позов ОСОБА_3 задоволено.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2024 року заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишено без задоволення.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 24 грудня 2024 року подав апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду через систему «Електронний суд».

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 січня 2025 року апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року було залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали, а саме для: для зазначення інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження заочного рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року за період з 05 листопада 2024 року по 23 грудня 2024 року та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини.

03 лютого 2025 року представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надіслав на адресу Київського апеляційного суду заяву на виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 22 січня 2025 року, в якій просив поновити строк на апеляційне оскарження заочного рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року.

В обгрунтування вимог, посилався на те, що він перебував у лавах Добровольчого формування «Легіон Д» територіальної громади №7. Брав безпосередню участь у заходах необхідних для забезпечення оборони України, виконував бойові завдання відповідно до бойового розпорядження командира в/ч НОМЕР_1 , проходив службу у складі Мобільної вогневої групи та Вогневої групи, що здійснюють захист критичної інфраструктури міста Києва.

Вказував, що виконання обов'язків здійснював на безоплатній основі.

Зазначав, що в період з 04 листопада 2024 року по 15 грудня 2024 року був задіяний на цілодобових чергуваннях.

Посилався на те, що з 16 грудня 2024 року по 23 грудня 2024 року супроводжував волонтерську допомогу на передову лінію фронту.

На підтвердження зазначених обставин, представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 долучив до заяви довідку військової частини НОМЕР_1 від 18 листопада 2024 року №1661/21/19036 та довідку добровольчого формування № НОМЕР_2 територіальної громади «Легіон Д» міста Києва Окрема рота « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 27 січня 2025 року №27/01-02.

Колегія суддів вважає, що зазначені представником відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 причини пропуску строку для подання апеляційної скарги у період з 05 листопада 2024 року по 23 грудня 2024 року є неповажними виходячи з наступного.

За правилами ч.1 ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до п.п.1, 2 ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загальному чи спрощеного позовного провадження.

Частиною 4 ст.287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або оспорюються, створено перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Проте, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року.

Як вбачається із матеріалів справи, розгляд заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року було призначено на 03 жовтня 2024 року о 16.00 год.

Відповідно до протоколу судового засідання від 03 жовтня 2024 року, представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 був присутній в судовому засіданні під час розгляду зазначеної заяви (а.с. 136-137).

Як вбачається з довідки від 04 жовтня 2024 року, фіксування судового процесу під час проголошення ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2024 року не здійснювалось на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України (а.с.138).

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2024 року заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року залишено без задоволення.

Відповідно до розписки від 04 жовтня 2024 року, що міститься в матеріалах справи, представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 отримав вступну та резолютивну частину ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2024 року(а.с.144).

А тому, враховуючи дату постановлення вищевказаної ухвали - 04 жовтня 2024 року, останнім днем для подання апеляційної скарги на заочне рішення суду є 04 листопада 2024 року, а апеляційна скарга подана до суду першої інстанції 24 грудня 2024 року.

Так, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов'язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

З метою виконання процесуального обов'язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку апеляційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі №3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини також у справах «Науменко проти України» від 9 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 08 листопада 2005 року.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності.

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов'язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, №17160/06 та №35548/06, § 34 від 21 грудня 2010 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз'яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Посилання апелянта на те, що він перебував у лавах Добровольчого формування «Легіон Д» територіальної громади №7, брав безпосередню участь у заходах необхідних для забезпечення оборони України, виконував бойові завдання відповідно до бойового розпорядження командира в/ч НОМЕР_1 , проходив службу у складі Мобільної вогневої групи та Вогневої групи, що здійснюють захист критичної інфраструктури міста Києва, та в період з 04 листопада 2024 року по 15 грудня 2024 року був задіяний на цілодобових чергуваннях, а з 16 грудня 2024 року по 23 грудня 2024 року супроводжував волонтерську допомогу на передову лінію фронту, суд апеляційної інстанції відхиляє, оскільки адвокат Прилепа Р.А. починаючи з 04 жовтня 2024 року був обізнаний з наслідками розгляду заяви про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року, а відтак мав добросовісно користуватися своїми процесуальними правами та спланувати час таким чином, щоб подати апеляційну скаргу в строки, передбачені ЦПК України або повідомити свого довірителя про неможливість здійснення вказаних дій.

Крім того, відповідач ОСОБА_1 не був обмежений у виборі іншого представника для представництва його інтересів, і в тому числі, підготовки і подачі апеляційної скарги.

Враховуючи вищезазначене, апеляційний суд вважає, що наведені представником відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду є непереконливими, неповажними, оскільки апелянтом не надано доказів наявності істотних перешкод чи труднощів, які унеможливили вчасне вчинення процесуальних дій з подачі апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції.

Пунктом 4 ч.1 ст.358 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

А тому, виходячи з принципів, розумності, справедливості, рівності учасників судового розгляду, а також враховуючи принцип правової визначеності, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року подана з пропуском встановленого законом строку та наведені апелянтом підстави для поновлення пропущеного строку з урахуванням викладеного не є поважними, а тому пропущений строк не підлягає поновленню.

За таких обставин у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись ст.358 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження в справі за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року, ухвалене під головуванням судді Юзькової О.Л., у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про повернення майна, набутого без достатньої правової підстави.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: