Єдиний унікальний номер: 378/144/25
Провадження № 2-о/378/10/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" лютого 2025 р. Ставищенський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді: Гуртовенко Р. В.

за участю секретаря: Москаленко А.В.,

заявника: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Ставище Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Ставищенська селищна рада Білоцерківського району Київської області та державний нотаріус Ставищенської державної нотаріальної контори Міністерства юстиції України Цимбалюк В.М., про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До суду з вказаною заявою звернулася ОСОБА_1 , з посиланням на те, що вона проживала разом з ОСОБА_2 з листопада 1987 року як дружина та чоловік, шлюб між ними не був зареєстрований. Шлюб з померлим вони не реєстрували, оскільки в цьому не було потреби. За час проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини вони вели спільне господарство, мали спільний сімейний бюджет, займалися благоустроєм будинку: робили ремонт, купували меблі та інші предмети домашнього побуту; крім того всі свята проводили в колі рідних та друзів. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер. 09 березня 1989 року ОСОБА_2 отримав у власність будинок у АДРЕСА_1 . З того часу і до моменту смерті ОСОБА_2 вони спільно проживали в даному будинку. Під час проживання однією сім`єю у них народились ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 та ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , відомості про батька яких записані відповідно до ч. 1 ст. 135 Сімейного кодексу. 10 грудня 2024 року державний нотаріус Ставищенської державної нотаріальної контори Міністерства юстиції України Цимбалюк В.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 від 09.12.2024 року, про видачу на її ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого ОСОБА_2 , винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №428/02-31, оскільки спадкоємицею не надано документів, які б підтверджували факт проживання її разом зі спадкодавцем не менше п`яти років до дня його смерті однією сім`єю.

Заявник просить суд встановити факт, що вона та ОСОБА_2 проживали однією сім`єю як дружина та чоловік без реєстрації шлюбу в період часу з 01 січня 2004 року до 04 травня 2024 року.

Заявник в судовому засіданні заявлені вимоги підтримала, підтвердила обставини, що викладені в заяві. Додатково зазначила, що звернення із даною заявою до суду необхідне їй для подальшого прийняття спадщини, що відкрилася у зв`язку із смертю ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник заінтересованої особи: Ставищенської селищної ради Білоцерківського району Київської області в судове засідання не прибув, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник заінтересованої особи: державний нотаріус Ставищенської державної нотаріальної контори Міністерства юстиції України Цимбалюк В.М в судове засідання не прибула, до суду направила лист, в якому просить справу розглядати без її участі.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні показала, що вона проживає в с. Брилівка Білоцерківського району Київської області на одній вулиці по сусідству із домогосподарством заявника, у них близькі сусідські відносини, оскільки їх будинки знаходяться один біля одного. Раніше заявник проживала разом однією сім`єю із своїм чоловіком ОСОБА_2 з 1987 року в спільно придбаному житловому будинку по момент смерті ОСОБА_2 навесні 2024 року, чи перебували вони у зареєстрованому шлюбі, не знає. У них було четверо дітей, а саме: троє хлопців та дочка, проте остання раніше померла. Заявник з дітьми хоронила ОСОБА_2 , коли той помер в 2024 році.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 суду показала, що вона проживає в с. Брилівка Білоцерківського району Київської області та перебуває в тривалих дружніх стосунках із заявником, а саме з 1992 року. Саме з цього року їй відомо, що заявник постійно проживала однією сім`єю з ОСОБА_2 до дня смерті останнього в 2024 році. У їх сім`ї було три сини та дочка, проте дочка та один із синів померли. Сім`я у ОСОБА_1 (заявника) була хороша, чи перебували вони у зареєстрованому шлюбі, не знає. ОСОБА_1 з дітьми хронила ОСОБА_2 ..

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні показала, що вона раніше проживала в с. Брилівка Білоцерківського району Київської області, а саме з 1989 року по 2020 рік та знайома із заявником ОСОБА_1 , оскільки в них у користуванні в с. Брилівка знаходяться суміжні (городні) земельні ділянки. ОСОБА_1 з 1986 року чи 1987 року, точно не пам`ятає, проживає в с. Брилівка по даний час. Довгий час заявник однією сім`єю проживала розом з ОСОБА_2 , у них було троє дітей, проживали вони разом, вели спільне господарство, шлюб ОСОБА_1 із ОСОБА_2 не реєстрували. Проте, в 2024 році ОСОБА_2 помер, ОСОБА_1 з дітьми його хоронила.

Розглянувши справу, заслухавши заявника, допитавши зазначених свідків, дослідивши письмові докази, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окреме провадження - це одностороннє провадження, в якому відсутній спір про право.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому, в порядку окремого провадження може вирішуватися питання про юридичний факт або стан, але не спір про право цивільне.

Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності такого юридичного факту або стану, і факт або стан, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення (пункт 5 частини другої статті 293 ЦПК України).

Перелік юридичних фактів, що підлягають установленню в судовому порядку, визначений у частині першій статті 315 ЦПК України, не є вичерпним.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (частина друга статті 315 ЦПК України).

В порядку окремого провадження суд розглядає справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений або знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; із заяви про встановлення факту не вбачається спору про право; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 333/6816/17 (провадження № 14-87цс20) зроблено висновок, що «приписи «суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства» (пункт 1 частини першої статті 186 ЦПК України), «суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України) стосуються як позовів, які не можна розглядати за правилами цивільного судочинства, так і тих позовів, які суди взагалі не можуть розглядати. […] Право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов, за яких суд повноважний розглядати позовну заяву. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою».

Для розгляду справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, важливо розуміти, що в порядку окремого провадження розглядаються, зокрема, справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян, але тільки якщо воно не пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право і якщо заявник не має іншої можливості одержати або відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення.

Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах.

Із наданих суду доводів заявника та показів свідків, та як зазначено заявником в заяві про встановлення факту, під час спільного проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_2 у них народилися спільні діти, зокрема ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , батьком яких був ОСОБА_2 ..

Крім того, із копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії встановлено, що 02.10.2024 року до нотаріальної контори звертався із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_4 (а.с. 25-26).

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України „Про судовий збір сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи викладене, суд вважає, що має місце спір про право, а відтак заява не може бути розглянута в порядку окремого провадження, одночасно суд роз`яснює, що заявник має право подати позов на загальних підставах.

На підставі викладеного, керуючись п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України „Про судовий збір, ст. ст. 258-261, 263, 294, 315 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Ставищенська селищна рада Білоцерківського району Київської області та державний нотаріус Ставищенської державної нотаріальної контори Міністерства юстиції України Цимбалюк В.М., про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу, - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику ОСОБА_1 право подати позов до суду на загальних підставах.

Повернути ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок, сплачений по квитанції про сплату № 5R67-D33F-ARKE від 25.01.2025 року (Отримувач ГУК уКиїв.обл/Ставищен.сел/22030101, Код отримувача 37955989, рахунок отримувача UA0010848, призначення платежу 548, Судовий збір за позовом ОСОБА_1 ).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Р. В. Гуртовенко