Пров. №2/766/2080/25
19 лютого 2025 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області в складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Петішкін О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Займер" про визнання договору про надання фінансового кредиту неукладеним
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 16.07.2021 рокау відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 01.12.2021 року відмовлено представнику ТОВ "Займер" у задоволенні клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору; закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
24 лютого 2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб. Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 07 листопада 2022 року № 577/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, який в подальшому було продовжено.
Розпорядженням голови Верховного Суду №1/0/9-22 від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ підсудних Херсонському міському суду Херсонської області.
Рішенням Вищої ради правосуддя №566/0/15-23 від 30.05.2023 р. «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області», зокрема вирішено відновити з 1 червня 2023 року роботу Херсонського міського суду Херсонської області, територіальну підсудність судових справ якого змінено розпорядженнями Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), від 10 січня 2023 року № 2. Датою початку процесуальної діяльності, зокрема, Херсонського міського суду Херсонської області визначено 12 червня 2023 року.

Після відновлення роботи суду, проведення інвентаризації, призначено розгляд справи.

Позивачка в судове засідання не прибула, в матеріалах справи наявна заява представника про розгляд справи за відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить позов задовольнити. Проти розгляду справи за відсутності відповідача та винесення заочного рішення не заперечувала.

Представник відповідача в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини не явки суду не відомі, відзив до суду не подавав.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Суд ухвалив проводити заочний розгляд справи, ухваливши заочне рішення.

За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

13.10.2019 року відбулось укладення договору про надання фінансового кредиту №85826 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Займер» та ОСОБА_2 шляхом його підписання з використанням електронного підпису одноразовим ідентифікатором відповідно до Закону України «Про електронну комерцію» (арк. справи 16).

Згідно повідомлення про заборгованість від 04.12.2019 р. №125230 ОСОБА_2 повідомлено про заборгованість за кредитним договором №85826 від 13.10.2019 року станом на 04.12.2019 року (арк. справи 17).

10.02.2020 р. за вих. №125230 ТОВ «Займер» на адресу ОСОБА_2 надіслано повідомлення про примусове стягнення боргу, у якому зазначено про наявність заборгованості за кредитним договором №85826 від 13.10.2019 року (арк. справи 18-19).

З виписки по рахунку ОСОБА_2 відкритому у АТ КБ «Приватбанк» по картці НОМЕР_1 за період з 12.10.2019 р. по 13.10.2019 р. вбачається, що жодних коштів від ТОВ «Займер» на рахунок ОСОБА_2 не надходило (арк. справи 20).

З листа ТОВ «Займер» від 13.03.2020 року №234/п на вимогу слідчого СД Дніпровського ВП ХВП ГУНП в Херсонській області вбачається, що договір про надання фінансового кредиту №85826 від 13.10.2019 р. на суму 1000,00 грн. строком на 30 днів був укладений за допомогою відповідного електронного сервісу, що міститься на офіційному сайті Товариства www/cly/com/ua з особою, яка надала дані ОСОБА_2 . Товариством було здійснено перерахування грошових коштів через платіжну систему «PLATON», яка зареєстрована на ТОВ «Платежі онлайн» на банківську картку клієнта НОМЕР_2 . 13.10.2019 року реєстрація на сайті www/cly/com/ua особистого кабінету невідомою особою була здійснена з наступного ір-46.96.1.114 об 05:03 год. В подальшому вхід до особистого кабінету невідомою особою здійснювався з наступних ір 13.10.2019 об 05:54 год. - 46.96.1.114, 13.10.2019 р. об 07:23 год. - 46.211.5.21 (арк. справи 10).

24.12.2019 року зареєстровано кримінальне провадження №00003312 за ч. 1 ст. 182 КК України за фактом того, що невстановлена особа використавши персональні дані ОСОБА_2 отримала на її ім`я кредит на загальну суму 3000,00 грн. (арк. справи 21).

Згідно листа ПрАТ «ВФ Україна» за № GD-21-01122/ki від 03.02.2021 вбачається, що абонентський номер НОМЕР_3 за період 11.10.2019р. по 20.10.2019р. обслуговувався знеособлено (анонімно) на умовах передбачено зв`язку ПрАТ «ВФ Україна», тому визначити абонента в користуванні якого знаходиться вказаний телефонний номер не має можливості. Згідно роздруківки вхідних та вихідних дзвінків за вказаний період, вбачається що за цей період відбувалася заміна СІМ-карти 12.10.2019р. в 20:51:59 за дзвінком з номера НОМЕР_4 . Заміна здійснена 16.10.2019р. в 12:34:22. Також з наданої роздруківки телефонних дзвінків із зазначенням місця знаходження абонента вбачається, що всі дзвінки починаючи з 11.10.2019р. відбувалися з м.Херсон, останній 12.10.2019р. об 20:08. І вже об 20:54 годині 12.10.2019р. вихідний дзвінок здійснено з м.Кривий Ріг Дніпропетровської області. Дзвінки з зазначено міста здійснювались впродовж до 13.10.2019р. останній раз об 20:22 годині. Потім відбулася повторна заміна СІМ-карти.

Таким чином особа, яка телефонувала, надала необхідні для ідентифікації відомості стосовно обслуговування згаданого вище номера. Заміна СІМ-карти проводилась без звернення в магазин, оскільки компанія пропонує окремий сервіс, який дозволяє виконати зазначену операцію дистанційно. Надалі 16.10.2019 за вказаним номером виконано повторну заміну СІМ-карти.

За довідкою ТОВ «Займер» від 13.10.2021 року №735/д станом на 13.10.2021 року заборгованість ОСОБА_1 перед ТОВ «Займер» по договору надання фінансового кредиту №85826 від 13.10.2019 року відсутня (арк. справи 59).

Отже, з досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу дійсності договору про надання фінансового кредиту.

Статтею 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (стаття 628 ЦК України).

Відповідно до положень ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

В статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» зазначено, що електронний договір це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.

Згідно із частиною першою статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво-чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін (частина четверта цієї ж статті).

У статті 203 ЦК України визначено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом.

Згідно із частиною другою статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Відповідно до частини першої статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Таким чином, в судовому засіданні було встановлено, що позивачка наполягає на тому, що вона ніяких кредитних договорів з відповідачем особисто не підписувала, відповідно, істотні умови цих договорів не погоджувала, тобто у неї було відсутнє волевиявлення на укладення спірного договору.

Разом з цим, у постанові від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (провадження № 14-499цс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що «якщо сторони не досягли згоди з усіх істотних умов, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини. Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним. Наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено.

Відповідно до статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Зазначена норма кореспондує частинам другій, третій статті 215 ЦК України, висвітлює різницю між нікчемним і оспорюваним правочином і не застосовується до правочинів, які не відбулися, бо є невчиненими. Разом із тим Велика Палата Верховного Суду констатує, що у випадку оспорювання самого факту укладення правочину, такий факт може бути спростований не шляхом подання окремого позову про недійсність правочину, а під час вирішення спору про захист права, яке позивач вважає порушеним шляхом викладення відповідного висновку про неукладеність спірних договорів у мотивувальній частині судового рішення».

Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорено відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19.08.2020 у справі № 385/344/16-ц.

Враховуючи наведене, спірний договір зазначений позивачкою у її позові є неукладеним, тому у задоволенні позову слід відмовити саме з підстав обрання позивачкою неефективного способу захисту, оскільки неможливо визнати неукладений правочин недійсним.

На підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати відносяться на рахунок позивача.

Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.

Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися.

Рішення виготовлено в повному обсязі 19.02.2025 року.

На підставі викладеного та керуючись ст. 16, 203, 204, 207, 215, 638 ЦК України, ст. 2, 4, 12, 13, 76-82, 141, 258-259, 263-265, 268, 273, 280-282, 353, 354 ЦПК України,

ВИРІШИВ :

У задоволенні позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Займер" (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Ярославська, буд. 5/2 В) про визнання договору про надання фінансового кредиту неукладеним відмовити.

Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою. відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України до Херсонського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. Якщо повне рішення не були вручено у день його складення, позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження у випадку подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Херсонського апеляційного суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. В. Ус