УХВАЛА

17 лютого 2025 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Кучина Н.Г., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 26 січня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволено.

20 листопада 2024 року до суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 про виправлення описки у позовній заяві. Вказує, що було допущено описку у назві фактичної адреси позивача, а саме: написано АДРЕСА_1 , замість АДРЕСА_2 .

Згідно статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Як роз`яснено у пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання (Ухвала Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі № 904/10956/16).

Таким чином, описка у позовній заяві не є опискою у рішенні в розумінні ст. 269 ЦПК України.

При виготовленні повного тексту рішення суд не вбачав необхідності зазначати дату його складення, оскільки рішення було виготовлено в строк, передбачений ч. 6 ст. 259 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи суддею встановлено, що описка, про допущення якої у своїй заяві зазначає позивач, допущена у позовній заяві, а не в рішенні, а отже відсутні правові підстави для задоволення заяви позивача.

Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про виправлення описки у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Рівненського апеляційного суду або через Рівненський міський суд Рівненської області протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.Г.Кучина