Справа № 405/710/25
Провадження №2/405/172/25
У Х В А Л А

13 лютого 2025 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., при вирішенні питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки з майна, яке знаходиться у спільній частковій власності та усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення,-

В С Т А Н О В И Л А:

До Ленінського районного суду м. Кіровограда надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка подана через систему «Електронний суд» її представником адвокатом Поліщук Ю.Р. (діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВА № 1082560 від 05.02.2025 року), в якій (позовній заяві) просить:

виділити ОСОБА_1 у натурі зі спільної часткової власності належну їй 1/2 частку житлового будинку АДРЕСА_1 , яка складається з наступного: житловий будинок літ. А, загальною площею 95,10 кв.м., в тому числі: житловою площею 45,15 кв.м., з переліком приміщень: літ. Б - альтанка, літ. В - погріб, літ. Г - сарай, літ. Є - басейн, літ. кр, крі, кр2, крЗ, кр4, кр5 - ганок, літ. М-ЛЗ - огорожа, припинивши право спільної часткової власності на вищевказаний житловий будинок з відповідною частиною господарських будівель і споруд;

виділити ОСОБА_1 у натурі зі спільної часткової власності належну їй 1/2 частку земельної ділянки площею 0,0495 га із земельної ділянки № НОМЕР_1 , площею 0,0997 га, кадастровий номер :46:39360016, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, припинивши право спільної часткової власності на вищевказану земельну ділянку;

усунути перешкоди ОСОБА_1 у користуванні житловим будинком АДРЕСА_1 шляхом вселення ОСОБА_1 у вищевказаний будинок та зобов`язання ОСОБА_2 передати ОСОБА_1 комплекти ключів від замків на вхідних дверях житлового будинку АДРЕСА_1 та ключі від замків господарських будівель і споруд.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що позовна заява разом з доданими матеріалами підлягає поверненню позивачу з наступних підстав.

Згідно з ч. 3 ст.3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1, 4, 6 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до ч. 8 ст. 14 ЦПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису або іншого засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з ч. 5, 6, 8 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема, підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Пунктом 8 Положення № 1845/0/15-21 передбачено, що підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Згідно з п. 10 Положення № 1845/0/15-21 адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

Процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії -вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС (пункт 16 Положення № 1845/0/15-21).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22, провадження № 14-48цс22, висловила правову позицію, відповідно до якої вимога про звернення до суду через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Тобто, особи, які виконали свій обов`язок, встановлений ч. 6 ст. 14 ЦПК України, з реєстрації Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» можуть звернутися до суду з відповідним процесуальним документом або в письмовій формі, або в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з використанням власного електронного підпису.

В свою чергу, з поданих представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Поліщук Ю.Р. документів, судом встановлено, що адвокатом Поліщук Ю.Р. через електронний кабінет в Електронному суді в якості додатку до позовної заяви, який (документ, сформований в системі «Електронний суд» 07.02.2025 року), подано сканкопію паперової позовної заяви про виділ в натурі частки з майна, яке знаходиться у спільній частковій власності та усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення, що не відповідає вимогам наведеного вище Положення в частині тих, що визначені для подання електронних документів, а саме: документ у формі позовної заяви створено без застосування вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форми документу, передбаченої Інструкцією користувача Електронного суду, із підписанням кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсиланням засобами відповідної підсистеми ЄСІТС. Відтак, така сканкопія позовної заяви про виділ в натурі частки з майна, яке знаходиться у спільній частковій власності та усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення, не може бути прийнята судом до розгляду, оскільки є копією позовної заяви, а не безпосередньо її оригіналом.

Крім того, в шаблоні "Позовна заява", запропонованого в Електронному суді у відповідності до Положення, представником позивача в тексті заяви за допомогою вбудованого текстового редактора вказано лише назву суду та його адресу, позивача, відповідача та їх реквізити, назву документа "Позовна заява про поділ спільного майна", а також зазначено перелік додатків до заяви, при цьому зазначений документ не містить власне тексту позовної заяви, а саме: її мотивувальної та прохальної частини, зміст якої (позовної заяви) має при цьому відповідати положенням щодо змісту та форми заяви, визначеним ст.175 ЦПК України. В свою чергу, представником позивача зазначено, що позовна заява долучена в додатках, при цьому, суд окремо зауважує, що позовна заява, яка долучена в додатках підписана безпосередньо позивачем ОСОБА_1 , в той час як в системі "Електронний суд" позовна заява , яка не містить мотивувальної та прохальної частини, підписана представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Поліщук Ю.Р.

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 03.06.2021 у справі № 9901/82/21, від 21.07.2021 у справі № 9901/76/21 зроблено висновок про те, що звернення з позовною заявою у спосіб, який не передбачений чинним процесуальним законодавством є підставою для повернення позовної заяви як такої, що подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

На підставі вищевикладеного, сформовану не у спосіб, передбачений ЦПК України позовну заяву не можна вважати підписаною у встановленому порядку, наслідком чого є повернення позовної заяви.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи, що даний позов подано без додержання вимог, викладених в ч.2 ст. 175 ЦПК України, то відповідно до п. 1 ч.4 ст.185 ЦПК України він підлягає поверненню позивачу разом з доданими до позову документами.

Разом з тим, з метою недопущення порушення права позивача на судовий захист, шляхом звернення до суду з даним позовом та його судовий розгляд, позивачу слід роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

Керуючись ст. 43, ч. 2 ст. 177, п. 1 ч. 4 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України,-

У Х В А Л И Л А:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки з майна, яке знаходиться у спільній частковій власності та усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення, повернути позивачу разом з доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію позовної заяви залишити в суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова