У Х В А Л А

17 лютого 2025 року

м. Київ

справа № 758/14525/13-ц

провадження № 61-11152ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ситнік О. М. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Фаловської І. М.

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду м. Києва від 14 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 квітня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргамак», треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Золотухіна Ольга Миколаївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Осипенко Дмитро Олегович, Реєстраційна служба Головного управління юстиції в м. Києві, Товариство з обмеженою відповідальністю «Агенство з нерухомості «Моя оселя», про визнання недійсним свідоцтва про право власності, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування запису про право власності на нерухоме майно та

ВСТАНОВИВ:

Улистопаді 2013 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, уякому, уточнивши позовні вимоги в листопаді 2014 року, просив визнати недійсним свідоцтво від 22 березня 2013 року про право власності на нежилу будівлю за адресою: АДРЕСА_1 , видане ОСОБА_3 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Золотухіною О. М.; витребувати із чужого незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю«Аргамак» (далі - ТОВ «Аргамак») нежилу будівлю за адресою:

АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_2 ; скасувати записи про державну реєстрацію права власності на нежитлове приміщення за вказаною адресою, здійснену за ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , ТОВ «Аргамак».

Справа слухалася судами неодноразово.

14 березня 2023 року рішенням Подільського районного суду м. Києва позов задоволено.

Визнано недійсним свідоцтво від 22 березня 2013 року про право власності на нежилу будівлю (літера К), загальною площею 368,9 кв. м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на ім`я ОСОБА_3 , видане приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу

Золотухіною О. М. за реєстром № 109, витребувано із чужого незаконного володіння ТОВ «Аргамак» на користь ОСОБА_2 , скасовано записи про державну реєстрацію права власності на нежилу будівлю (літера К) загальною площею

368,9 кв. м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , здійснену за ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , ТОВ «Аргамак».

24 квітня 2024 року постановою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу ТОВ «Аргамак» задоволено частково.

Рішення Подільського районного суду м. Києва від 14 березня 2023 року скасовано в частині визнання недійсним свідоцтва про право власності та скасування запису про право власності на нерухоме майно, прийнято в цій частині нову постанову.

Відмовлено ОСОБА_2 в задоволенні позову про визнання недійсним свідоцтва про право власності та скасування запису про право власності на нерухоме майно.

В іншій частині рішення Подільського районного суду м. Києва від 14 березня

2023 року залишено без змін.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

У серпні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Подільського районного суду м. Києва від 14 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 квітня 2024 року.

12 серпня 2024 року ухвалою Верховного Суду касаційну скаргу заявника залишено без руху та надано десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених у ній недоліків, а саме для звернення до Верховного Суду із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження, із наведенням підстав для його поновлення та наданням доказів на їх підтвердження; для надання доказів вартості спірного нерухомого майна та сплати судового збору, виходячи з інформації про вартість нерухомого майна.

Роз`яснено, якщо в зазначений строк заявник не звернеться до суду касаційної інстанції із клопотанням (заявою) про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень із наведенням підстав для його поновлення, а також поданням доказів на їх підтвердження, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Зазначено строк виконання ухвали, а також попереджено про наслідки її невиконання.

16 вересня 2024 року до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про продовження строку на усунення недоліків.

08 жовтня 2024 року ухвалою Верховного Суду ОСОБА_1 продовжено встановлений судом процесуальний строк для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених в ухвалі Верховного Суду від 12 серпня 2024 року.

У жовтні 2024 року ОСОБА_1 надіслав до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги, в якій вказав ціну позову та надав копію листа Київського апеляційного суду від 30 серпня 2024 року № 06.0-01/1484/2024, що, на його переконання, свідчить про поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження.

17 та 21 жовтня 2024 року на адресу Верховного Суду від представника

ОСОБА_2 - адвоката Малиновської В. Д. надійшли заперечення проти поновлення строку на касаційне оскарження.

Обгрунтовуючи подані заяви, адвокат Малиновська В. Д. вказувала, що представником заявника ОСОБА_1 є адвокат Нечитайленко Н. О.

Електронний примірник оскаржуваної постанови було надіслано адвокату Нечитайленко Н. О. на її електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 26 квітня

2024 року о 14 год. 58 хв.

Вважала, що надсилання постанови на електронну адресу адвоката, який представляв в суді інтереси ОСОБА_1 , є належним способом вручення судового рішення учаснику справи, з датою якого пов`язується строк на касаційне оскарження.

Верховним Судом було встановлено, що долучена до клопотання про усунення недоліків касаційної скарги відповідь Київського апеляційного суду від 30 серпня 2024 року не містить конкретного та остаточного підтвердження факту того, що судом не здійснювалося надсилання судових рішень учасникам справи, оскільки зі змісту вказаного листа вбачається, що більш детальні відомості містяться у відповідних супровідних листах, копії яких долучаються до матеріалів справи, яку повернуто до Подільського районного суду м. Києва після закінчення апеляційного провадження.

З копії звіту про направлення вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду вбачається, що ОСОБА_1 направлялася оскаржувана постанова на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 .

31 жовтня 2024 року ухвалою Верховного Суду продовжено ОСОБА_1 встановлений судом процесуальний строк для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених в ухвалі Верховного Суду від 12 серпня 2024 року, а саме для надання до Верховного Суду довідки Подільського районного суду м. Києва про дату отримання заявником оскаржуваної постанови суду.

Заявнику детально роз`яснено, в чому полягають недоліки касаційної скарги, спосіб їх усунення, а також наслідки невиконання ухвали суду.

Копію ухвали направлено 05 листопада 2024 року та повторно 05 грудня

2024 року заявнику поштовим направленням на адресу, зазначену ним в касаційній скарзі.

26 листопада та 27 грудня 2024 року на адресу Верховного суду повернулися поштові відправлення з копіями ухвали Верховного Суду від 31 жовтня 2024 року, адресовані ОСОБА_1 , з позначкою про причину повернення «за закінченням терміну зберігання».

Водночас на адресу суду представником ОСОБА_2 - адвокатом

Малиновською В. Д. надіслано заяви з інформацію про те, що ОСОБА_1 подав до Верховного Суду документ (довідку), який з таким змістом не видавався Київським апеляційним судом; оригінальна відповідь Київського апеляційного суду містить підтвердження надсилання ОСОБА_1 копії оскаржуваної постанови, що свідчить про виконання апеляційним судом обов`язку щодо надсилання копії судового рішення.

У своїх заявах наголошувала на тому, що ОСОБА_1 пропустив строк на касаційне оскарження рішення Міжгірського районного суду Закарпатської області від 20 липня 2023 року та постанови Закарпатського апеляційного суду

від 25 липня 2024 року.

Згідно з положеннями частин першої та другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій

статті 394 цього Кодексу.

З інформації Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що Київський апеляційний суд ухвалив постанову 24 квітня 2024 року, дата складання повного тексту постанови 25 квітня 2024 року, останній день строку на касаційне оскарження припадав на 27 травня 2024 року, а заявник звернувся до суду із касаційною скаргою 30 липня 2024 року.

Постанова Київського апеляційного суду від 24 квітня 2024 року не містить інформації про явку в судове засідання та/або належне повідомлення

ОСОБА_1 про розгляд справи в суді апеляційної інстанції.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку, касаційний суд враховує, що оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі, а будь-які причини не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для його поновлення. Поновленню підлягає лише строк, який пропущений з об`єктивних і, які не залежали від волі та поведінки особи, причин. Якщо строк поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. У випадку, якщо суди обмежуються вказівкою на наявність «поважних причин» для поновлення пропущеного строку, вони не вказують чітких підстав такого поновлення.

Колегія суддів вважає за необхідне задовольнити клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, оскільки факт конкретного та остаточного підтвердження того, що судом не здійснювалося надсилання судових рішень учасникам справи можливо встановити тільки маючи в розпорядженні матеріали цивільної справи, які до відкриття касаційного провадження Верховний Суд не перебувають.

Водночас Верховний Суд наголошує та роз`яснює, що якщо після відкриття провадження у справі суд виснує, що викладений в ухвалі про відкриття касаційного провадження висновок про визнання поважними причин пропуску строку був передчасним, Верховний Суд буде зобов`язаний застосувати наслідки передбачені статтею 396 ЦПК України та закрити касаційне провадження, як таке, що відкрито помилково.

Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

На обґрунтування наявності підстав касаційного оскарження судових рішень за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України особа, яка подала касаційну скаргу, послалася на те, що суди не врахували правові висновки, викладені в постановах Верховного Суду від 29 травня 2019 року в справі № 367/2022/15-ц,

від 08 жовтня 2019 року в справі № 916/12787/17, від 23 жовтня 2019 року в справі № 922/3537/17, від 04 грудня 2019 року в справі № 910/15262/18, від 03 березня 2020 року в справі № 910/6091/19, від 01 квітня 2020 року в справі № 610/1030/18, від 07 липня 2020 року в справі № 910/10647/18, від 23 вересня 2020 року в справі № 638/5388/14, від 16 жовтня 2020 року в справі № 910/12787/17, від 17 лютого 2021 року в справі № 344/6425/17, від 31 березня 2021 року в справі

№ 760/13106/16-2, від 15 червня 2021 року в справі № 922/2416/17, від 28 вересня 2021 року в справі № 761/45721/16-ц, від 26 травня 2022 року в справі

№ 1-23-32/135-08-4825, від 06 липня 2022 року в справі № 914/2618/16, що є підставою для відкриття касаційного провадження за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395, 398 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Подільського районного суду м. Києва від 14 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 квітня 2024 року.

Відкрити касаційне провадження в справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду м. Києва

від 14 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 квітня 2024 року.

Витребувати із Подільського районного суду м. Києва цивільну справу № 758/14525/13-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргамак», треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Золотухіна Ольга Миколаївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Осипенко Дмитро Олегович, Реєстраційна служба Головного управління юстиції в м. Києві, Товариство з обмеженою відповідальністю «Агенство з нерухомості «Моя оселя», про визнання недійсним свідоцтва про право власності, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування запису про право власності на нерухоме майно.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. М. Ситнік

В. М. Ігнатенко

І. М. Фаловська