Єдиний унікальний номер: 378/99/25
Провадження № 2/378/101/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" лютого 2025 р. Ставищенський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді: Гуртовенко Р. В.

за участю секретаря: Москаленко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Ставище Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До суду з вказаним позовом звернулася ОСОБА_1 , з посиланням на те, що 05.09.2017р. між ними було зареєстровано шлюб Оболонським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. В період шлюбу у них народилася дочка - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає разом з матір`ю. Протягом останніх трьох років стосунки між ними поступово погіршувалися, разом не проживають більше двох років. Такому стану стосунків передували систематичні конфлікти, які пов`язано з тим, що вони мають різні характери, погляди на життя, та на сім`ю. Між ними часто почали виникати непорозуміння і сварки, під час яких вона отримувала від чоловіка безпідставні образи. Відповідач досить часто застосовує приниження, залякування та маніпуляцію, щодо фінансової підтримки і розвитку у вихованні дитини. Він прагне встановити контроль над її життям та самоствердитися завдяки цьому, чим чинить психологічний тиск. Протягом цих трьох років відповідач майже не цікавиться сімейними обставинами, побутом сім`ї, що призвело до погіршення сімейних стосунків. Кожний із них має різні погляди на сімейне життя та ведення спільного господарства. У зв`язку з цим, шлюбні стосунки стали дуже напружені. В тому числі, їй стало відомо про присутність іншої жінки у житті відповідача, що відповідно підтверджує аморальну поведінку відповідача та відсутність до нього довіри.

Позивач просить розірвати шлюб, а малолітню дочку ОСОБА_1 залишити проживати з нею.

В судове засідання позивач та її представник не прибули, направили до суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності за наявними матеріалами. Представник позивача ОСОБА_4 до суду подала відповідь на відзив, в якому просить позов задовольнити.

В судове засідання відповідач не прибув, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду подав відзив на позовну заяву, в якому не погоджується з обставинами викладеними в позовній заяві, разом з тим, не заперечує того факту, що збереження шлюбу є неможливим.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, розглянувши матеріали справи, враховуючи доводи учасників справи, та дослідивши письмові докази, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані і підлягають задоволенню, виходячи із наступного.

Судом встановлено, що сторони уклали шлюб та зареєстрували його 05 вересня 2017 року у Оболонському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві (а.с. 6).Від вказаного шлюбу мають неповнолітню дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 14), яка зареєстрована разом з позивачем в АДРЕСА_1 (а. с. 16). Сторони разом не проживають.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України шлюб розривається, якщо судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхньої дитини, що має істотне значення.

Беручи до уваги обставини життя подружжя, наведені в позовній заяві, суд вважає, що позов слід задовольнити. Задовольняючи позовні вимоги про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу. Враховуючи відсутність заперечень відповідача проти розірвання шлюбу і відсутність згоди позивача на примирення, суд вважає що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін.

Поряд з цим, з позовною вимогою про розірвання шлюбу, позовач просить залишити дочку проживати разом з нею.

У постанові Верховного Суду від 15.01.2020 року у справі №200/952/18 (провадження №61-14859св19) зазначено, що за загальним правилом за відсутності спору щодо того, з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти, суд може вирішити питання про залишення проживання дитини разом із матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у справі №339/143/20 (провадження №61-6809св21) від 22.12.2021 року, та окрім цього визначив, що зазначення у резолютивній частині рішення суду з ким дитина залишається проживати, не свідчить, що суд вирішив позов про визначення місця проживання дитини, оскільки суд лише констатує, з ким залишається проживати дитина після розірвання шлюбу, не змінюючи при цьому її місце проживання. Одночасно Верховний Суд наголошує на тому, що відповідач не позбавлений можливості звернутися до суду з позовом про визначення місця проживання дитини разом з ним за наявності підстав вважати, що це відповідатиме найкращим інтересам дитини.

Витрати по сплаті судового збору слід стягнути з відповідача на користь позивача, відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 110, 111, 112, 113 СК України, ст. ст. 4, 10, 12, 81, 141, 142, 247, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 05 вересня 2017 року у Оболонському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1534, - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище- „ ОСОБА_5 .

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , залишити проживати разом з її матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Р. В. Гуртовенко