Провадження №2-во/752/41/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2025 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І., розглянувши заяву представника позивача адвоката Карацюби В.Л. про виправлення описки в рішенні Голосіївського районного суду міста Києва від 24.01.2025 по справі №752/18893/24,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Карацюба В.Л. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про виправлення описки в рішенні Голосіївського районного суду міста Києва від 24.01.2025 по справі №752/18893/24, в резолютивній частині якого не правильно було провідмінювано прізвище відповідача « ОСОБА_1 », замість правильного « ОСОБА_1 ».

Розглянувши подану заяву, дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено наступне.

24.01.2025 Голосіївським районним судом міста Києва по справі №752/18893/24 було ухвалено рішення, згідно з яким розірвано шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , зареєстрований 15.03.1999 Виконкомом Сартанської селищної ради м. Маріуполя Донецької області, актовий запис №5 та стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 1211, 20 грн.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Зі змісту вказаної норми слідує, що виправлення описки є правом, а не обов`язком суду. При цьому, необхідність її виправлення зумовлена неправильним написанням слів, зазначенням відомостей, які мають істотний характер та впливають на зміст постановленого судом рішення, що може призвести до труднощів або неможливості його виконання.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009р. «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У відповідності до правового висновку Верховного суду у постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до нової редакції Українського правопису, схваленого постановою Кабінету Міністрів України № 437 від 22 травня 2019 року, спільною постановою Президії Національної академії наук України (протокол № 22/10 від 24 жовтня 2018 року) та рішенням Колегії Міністерства освіти і науки України (протокол № 10/4-13 від 24 жовтня 2018 р.), затверджений Українською національною комісією з питань правопису (протокол № 5 від 22 жовтня 2018 року) до другої відміни належать іменники чоловічого та середнього роду, чоловічого - з нульовим закінченням у називному відмінку однини, із закінченням -о, середнього роду з закінченням -о,-е,-я.

Тобто, прізвище ОСОБА_1 в в резолютивній частині судовго рішення зазначено правильно з урахуванням правил, встановлених Українським правописом.

Отже, посилання заявника на неправильне зазначення відмінювання прізвища відповідача, як на підставу для виправлення описки, є необґрунтованими.

За таких обставин, суд приходить до висновку про залишення заяви про виправлення описки без задоволення.

Керуючись ст.ст. 258, 260-261, 269 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача адвоката Карацюби Валерія Леонідовича про виправлення описки залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена 14.02.2025.

Суддя Ж. І. Кордюкова