КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Справа № 947/5395/25
Провадження № 2-о/947/173/25
УХВАЛА

17.02.2025 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., оглянувши матеріали справи за заявою ОСОБА_1 , за участі заінтересованих осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Одеської районної державної (військової) адміністрації Одеської області, про усиновлення дитини,

В С Т А Н О В И В:

06.02.2025 року до Київського районного суду міста Одеси, надійшла заява ОСОБА_1 , за участі заінтересованих осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Одеської районної державної (військової) адміністрації Одеської області, про усиновлення дитини.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаною заявою в порядку окремого провадження розподілено судді Калініченко Л.В. та передано головуючому по справі після виходу з чергової щорічної основної відпустки 17.02.2025 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб (ч.4 ст.294 ЦПК України).

Статтею 313 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу про усиновлення дитини за обов`язковою участю заявника, органу опіки та піклування або уповноваженого органу виконавчої влади, а також дитини, якщо вона за віком і станом здоров`я усвідомлює факт усиновлення, з викликом заінтересованих та інших осіб, яких суд визнає за потрібне допитати.

Як вбачається з поданої до суду заяви заявником визначено в якості заінтересованої особи матір та батька дитини, відносно якої заявлені вимоги про усиновлення, а також Одеську районну державну (військову) адміністрацію Одеської області, однак не визначено відповідного органу опіки та піклування за місцем фактичного проживання дитини.

За наслідком чого, заявнику слід вірно визначити коло заінтересованих осіб та додатково в якості заінтересованої особи визначити відповідний орган опіки та піклування за місцем фактичного проживання дитини.

Вимоги та зміст заяви про усиновлення врегульовано статтею 311 ЦПК України, у відповідності до якої заява про усиновлення дитини повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім`я, місце проживання заявника, а також прізвище, ім`я, по батькові, вік усиновлюваної дитини, її місце проживання, відомості про стан здоров`я дитини. Заява про усиновлення дитини може також містити клопотання про зміну прізвища, імені, по батькові, дати, місця народження дитини, про запис заявника матір`ю або батьком дитини.

До заяви про усиновлення дитини за наявності мають бути додані такі документи:

1) копія свідоцтва про шлюб, а також письмова згода на це другого з подружжя, засвідчена нотаріально, - при усиновленні дитини одним із подружжя;

2) медичний висновок про стан здоров`я заявника;

3) довідка з місця роботи із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи;

4) документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням;

5) інші документи, визначені законом.

Аналізуючи вказану норму законодавства, вбачається, що законодавцем розмежовано, які саме документи подаються в копіях та оригіналах.

Як вбачається, в порушення приписів ст. 311 ЦПК України, заявником до заяви не надано оригіналів наступних документів:

1) письмової згоди на усиновлення дитини другого з подружжя, засвідчена нотаріально, - при усиновленні дитини одним із подружжя;

2) медичний висновок про стан здоров`я заявника;

3) довідка з місця роботи із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи;

4) документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням (копії правовстановлюючих документів та/або оригінал довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності);

5) інші документи, визначені законом.

За наслідком чого заявнику необхідно надати належні документи, у тому числі в оригіналах, у відповідності до положень статті 311 ЦПК України.

Крім того, у відповідності до Порядку провадження діяльності з усиновлення та здійснення нагляду за дотриманням прав усиновлених дітей, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 08.10.2008 року за №905, передбачено порядок Підготовки документів для подання до суду.

Зазначеним порядком встановлено наступне.

Пунктом 91 Порядку встановлено, що усиновлення одним з подружжя дитини другого з подружжя здійснюється без перебування дитини на обліку.

Усиновлення одним з подружжя дитини другого з подружжя здійснюється за місцем проживання дитини.

Для усиновлення дитини те з подружжя, хто бажає її усиновити, звертається з відповідною заявою до служби у справах дітей за місцем проживання дитини.

До заяви додаються:

- копія паспорта громадянина України, копія паспорта іноземця або іншого документа, що засвідчує особу (у двох примірниках);

- копія свідоцтва про шлюб;

- висновок про стан здоров`я заявника;

- документ про наявність чи відсутність судимості;

- копія свідоцтва про народження дитини;

- письмова згода батьків дитини на усиновлення, засвідчена нотаріусом, або згода того з подружжя, дитину якого усиновлює інший з подружжя, та документ, який засвідчує відсутність другого з батьків дитини (копія свідоцтва про смерть або довідка про смерть, видана органом реєстрації актів цивільного стану, копія рішення суду про позбавлення батьківських прав, про визнання недієздатним або безвісно відсутнім, довідка з органу реєстрації актів цивільного стану щодо запису відомостей про батька дитини тощо);

- засвідчена нотаріально письмова згода заявника, який є іноземцем, на отримання інформації про нього в Генеральному секретаріаті Інтерполу та правоохоронних органах держави, громадянином якої є іноземець, та держави, на території якої він проживає (у двох примірниках).

- висновок компетентного органу країни проживання, який підтверджує можливість заявника бути усиновлювачем (подається у разі, коли усиновлювач проживає за межами України). У висновку зазначаються адреса, житлово-побутові умови, біографічні дані заявника, стосунки в сім`ї, ставлення до усиновлення. Якщо висновок видано недержавним органом, до нього додається копія ліцензії на провадження таким органом діяльності, пов`язаної з усиновленням.

Служба у справах дітей протягом 10 робочих днів після надходження заяви та документів складає акт обстеження житлово-побутових умов дитини, з`ясовує чи згодна дитина на усиновлення відповідно до пункту 72 цього Порядку, розглядає питання про доцільність усиновлення та відповідність його інтересам дитини і готує проект відповідного висновку.

Висновок про доцільність усиновлення та відповідність його інтересам дитини оформляється на бланку районної, районної у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчого органу міської, районної у місті (у разі утворення) ради, підписується головою (заступником голови), скріплюється печаткою та видається заявнику під розписку.

Разом з висновком заявнику повертаються пронумеровані, прошнуровані, скріплені печаткою та завірені підписом керівника (заступника керівника) служби у справах дітей документи, подані кандидатом в усиновлювачі.

Інформація про особу, яка бажає усиновити дитину свого чоловіка (дружини), до Книги обліку кандидатів в усиновлювачі не заноситься.

Крім того, пунктом 75 передбачено, що висновок про доцільність усиновлення та відповідність його інтересам дитини разом з доданими до нього документами видається кандидатам в усиновлювачі під розписку для подання його до суду.

Як вбачається, заявником не надано до суду належним чином пронумерованих, прошнурованих, скріплених печаткою та завірених підписом керівника (заступника керівника) служби у справах дітей документів, поданих кандидатом в усиновлювачі, а також за наявності відповідного висновку про доцільність усиновлення.

Суддя зазначає, що не зазначення вищевказаної інформації та не надання вказаних доказів перешкоджають розгляду справи, а також позбавляють суд здійснити підготовку справу до розгляду у відповідності до вимог статті 312 ЦПК України.

Роз`яснити заявнику, що у разі надання до суду додаткових документів до заяви в порядку усунення недоліків, у відповідності до ч.1 ст. 177 ЦПК України, заявник повинен надати додаткові докази скерування їх копій іншим учасникам справи.

Роз`яснити заявнику, що у разі зміни кола заінтересованих осіб та залучення додаткових заінтересованих осіб, заявнику також необхідно надати належні докази надсилання відповідним особам копій поданих до суду документів: первісної заяви з додатками до неї, з урахуванням положень статті 43 ЦПК України, а у разі надання в порядку усунення недоліків додаткових документів, також докази скерування копій додатково наданих до суду, в порядку усунення недоліків, документів.

Крім того, суд зазначає, що у відповідності до положень ч.9 статті 43 ЦПК України, якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Одночасно суд зазначає, що ст. 129 Конституції України гарантовано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом.

Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Отже, процесуальні вимоги визначені Законом є рівними для усіх учасників судового процесу, а відтак зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для заявника, оскільки в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню.

Частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу.

Оскільки встановлено не відповідність заяви вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, суддя вважає, що заява ОСОБА_1 , за участі заінтересованих осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Одеської районної державної (військової) адміністрації Одеської області, про усиновлення дитини, підлягає залишенню без руху та слід надати заявникові строк для усунення вищевказаних недоліків поданої заяви, терміном в десять днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 300, 311, 312 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , за участі заінтересованих осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Одеської районної державної (військової) адміністрації Одеської області, про усиновлення дитини - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків поданої заяви - десять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити заявнику, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Калініченко Л. В.