ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 691/1205/24
провадження № 2-з/691/1/25
УХВАЛА

13 лютого 2025 року м. Городище

Городищенський районний суд Черкаської області у складі: судді Подороги Л.В., при секретарі Гергель М.В., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Сучило Артема Олеговича про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи: приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Зуєвої Наталії Василівни, про визнання заповіту недійсним,

встановив:

У провадженні Городищенського райсуду перебуває зазначена цивільна справа.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Сучило А.О. подав заяву, в якій просить у порядку забезпечення позову, заборонити приватному нотаріусу Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Зуєвій Н.В. вчиняти дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом чи законом ОСОБА_2 у спадковій справі 63048164, до набрання чинності рішення суду у даній справі.

В обґрунтування поданої заяви представник позивача зазначає, що у провадженні Городищенського райсуду перебуває вище указана цивільна справа. Однією з вимог позивача ОСОБА_1 є визнання недійсним заповіту, складеного ОСОБА_3 від 26.03.2028 та посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Зуєвою Н.В., зареєстрований у реєстрі за № 204 та посвідченого на користь ОСОБА_2 .

Забезпечення позову є вкрай необхідною мірою для захисту порушених прав позивача, оскільки незабезпечення позову може у подальшому призвести до оформлення спадкових прав та видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, що змусить, у разі задоволення позовних вимог, у подальшому оскаржувати видане свідоцтво.

Ознайомившись із поданою заявою та дослідивши додані до неї матеріали, суд приходить до наступного.

Згідно ст. 149 ЦПК України суд, за заявою учасника справи, має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як роз`яснено у п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006, при розгляді заяви про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогам.

Отже, при вирішенні питання щодо наявності або відсутності підстав для застосування заходів забезпечення позову судом, між іншим, підлягають встановленню: наявність або відсутність спору, наявність або відсутність реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогам, співмірність заявлених позовних вимог до майна, яким заявник просив забезпечити позов.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Суд зазначає, що обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та як наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

За правилами п. 6 ч. 1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову повинна містити пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

У поданій заяві, адвокат запропонував здійснити зустрічне забезпечення, шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Верховний Суд у постанові від 19.09.2022 у справі № 757/36870/20 (провадження № 61-2976св21) зазначив, що метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову. На відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача. Крім того, фактично цей інститут права зберігає існуючий status quo між сторонами до ухвалення рішення суду по суті спору.

Суд самостійно оцінює необхідність зустрічного забезпечення. За загальним правилом, вирішення цього питання має диспозитивний характер. Тобто реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком. На цій особливості застосування інституту зустрічного забезпечення у цивільному процесі Верховний Суд неодноразово наголошував, зокрема у постановах від 19 грудня 2018 року в справі № 331/5517/17 (провадження № 61-9474св18), від 10 квітня 2019 року в справі № 753/2380/18-ц (провадження № 61-38399св18), від 30 травня 2019 року в справі № 456/2438/17 (провадження № 61-473св19), від 28 жовтня 2020 року в справі № 761/3222/17 (провадження № 61-1856св19).

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову, ч. 5 ст. 154 ЦПК України.

З огляду на вище зазначені обставини, суд приходить до висновку, що заяву про забезпечення позову слід задовольнити, оскільки невжиття таких заходів може у подальшому призвести до оформлення спадкових прав відповідачем та ускладнити виконання рішення суду, у разі задоволення позовних вимог позивача.

Разом із тим, позивач просить заборонити нотаріусу видавати свідоцтво про право на спадщину відповідачу ОСОБА_2 . Однак суд вважає за доцільне та об`єктивне заборонити нотаріусу видавати будь кому свідоцтво на право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Крім того, суд вважає, що з метою забезпечення рівності учасників справи, слід застосувати заходи зустрічного забезпечення, шляхом зобов`язання позивача внести на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 грн., що буде відповідати вимогам законності та справедливості та забезпечить відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Також положеннями ч. 10 ст. 154 ЦПК України визначено, що якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Керуючись ст. 149-154 ЦПК України,

постановив:

Заяву задовольнити.

Заборонити приватному нотаріусу Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Зуєвій Наталії Василівні вчиняти дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом чи за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , до набрання законної сили рішення суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи: приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Зуєвої Наталії Василівни, про визнання заповіту недійсним.

Застосувати зустрічне забезпечення шляхом внесення ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на депозитний рахунок суду, грошових коштів у розмірі 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн., протягом 10 (десяти) календарних днів з дня отримання копії ухвали та зобов`язати останнього надати на суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Роз`яснити, що у разі, якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня отримання її копії.

Суддя Л. В. Подорога