Київський районний суд м. Полтави
Справа № 552/9069/24
Провадження №2/552/702/25
У Х В А Л А

12.02.2025 Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді Самсонової О.А.,

секретар судового засідання Хрипунова Т.В.,

учасники справи та їх представники:

позивач ОСОБА_1 ,

представник позивача адвокат Кучерява Тетяна Володимирівна,

відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю «Полтавське житлове експлуатаційне підприємство «Будівельник»,

представник позивача Плеханов Ігор Олександрович,

третя особа Департамент з питань реєстрації Полтавської міської ради,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Полтавське житлове експлуатаційне підприємство «Будівельник» про визнання права користування житлом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до відповідача ТОВ «Полтавське житлове експлуатаційне підприємство «Будівельник» про визнання права користування житлом.

В позовній заяві просив суд визнати за ОСОБА_2 право користування житловими кімнатами №11 площею 19,1 кв. м., №12 площею 18,7 кв.м., а також кладовою площею 3,6 кв.м., загальною площею 41,4 кв.м. у будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Київського районного суду м.Полтави від 23 грудня 2024 року відкрито провадження за вказаною позовною заявою. Справу вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В судове засідання позивач ОСОБА_2 не з`явився, уповноваживши адвоката Кучеряву Т.В. представляти його інтереси в суді.

Представник відповідача Плеханов І.О. в судове засідання не з`явився, не повідомивши про причини неявки. При цьому подав суду в письмовому вигляді заяви про залучення третьої особи, про закриття провадження у справі, а також заяву заперечення проти розгляду справи в спрощеному позовному провадженні.

Третя особа в судове засідання свого представника не направила.

Враховуючи відсутність підстав, передбачених ст. 223 ЦПК України для відкладення розгляду справи, суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності осіб, що в засідання не з`явились.

Заслухавши представника позивача з приводу заяв та клопотань, заявлених представником відповідача, дослідивши матеріали поданих ним заяв, суд приходить до наступних висновків.

Представник відповідача Плеханов І.О. звернувся до суду з клопотанням про залучення до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача Державного комунального Житлово-експлуатаційного підприємства "Будівельник".

Обґрунтовуючи дане клопотання, посилався на те, що рішенням Господарського суду Полтавської області від 03.08.2007р. у справі №8/172 суд прийшов до висновку про те, що закріплене за ДК ЖЕП «Будівельник» нерухоме майно належить до комунальної форми власності в особі власника - територіальної громади сіл, селищ, міст Полтавської області у повному господарському віданні Державного комунального житлово-експлуатаційного підприємства «Будівельник».

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 19.07.2012р. у справа № 8/471- 23/1 суд встановив, що будинки у кількості 39 одиниць, які розташовані в м. Полтаві, в т.ч. гуртожиток за адресою АДРЕСА_1 обліковуються на балансі банкрута - ДК ЖЕП "Будівельник", відносяться до об`єктів житлового фонду.

Викладені докази свідчать про правомірність володіння ДК ЖЕП «Будівельник» гуртожитком АДРЕСА_1 .

За змістом частин 1, 2 статті 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, а також має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Крім того, зазначав, що ордер та договір найму, на який посилається позивач, були видані саме ДК ЖЕП "Будівельник".

Вирішуючи вказане клопотання, суд бере до уваги, що відповідно до ч.1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Враховуючи, що предметом розгляду у справі є правовідносини з користування житлом у гуртожитку за адресою АДРЕСА_1 , який обліковуються на балансі ДК ЖЕП "Будівельник", а також враховуючи, що вказаний гуртожиток відноситься до комунальної форми власності, суд приходить до висновку, що рішення у справі може вплинути на права або обов`язки не тільки ДК ЖЕП "Будівельник", а і Полтавської міської ради щодо однієї із сторін.

Тому суд вважає за необхідне залучити вказані юридичні особи до участі у справі в якості третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача.

Вирішуючи клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі, суд встановив таке.

Звертаючись до суду з даним клопотанням, представник відповідача посилався на те, що підстави для закриття провадження у справі визначені у статті 255 ЦПК України. Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення за умови, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Договір, на який посилається позивач, укладений ним з Державним комунальним Житлово-експлуатаційним підприємством «Будівельник», який передбачає передачу позивачу у найм саме кімнат №№ НОМЕР_1 та НОМЕР_2 у вказаному будинку, а не квартири АДРЕСА_2 , яка належить відповідачу.

Будь-які договори або інші зобов`язання щодо проживання позивача у належній ТОВ «ПЖЕП «Будівельник» квартирі АДРЕСА_3 відсутні.

Відповідно позов не має прав на користування та реєстрацію місця проживання у квартирі АДРЕСА_3 .

Зазначав, що ТОВ "Полтавське житлове експлуатаційне підприємство "Будівельник" правомірно скористувалось своїм правом на зняття позивача із зареєстрованого місця проживання у квартирі АДРЕСА_3 та ніяким чином не порушувало права позивача на проживання у займаних ним кімнатах.

Відтак вказував, що в даній справі у зв`язку відсутністю між позивачем та відповідачем договірних правовідносин щодо користування квартирою АДРЕСА_2 , відсутній спір.

Тому представник відповідача просив закрити провадження у справі.

Вирішуючи клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України, суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Проте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо.

Подібного правового висновку Верховний Суд дійшов у постановах: від 10 квітня 2019 року у справі № 456/647/18 (провадження № 61-2018св19), від 13 травня 2020 року у справі № 686/20582/19-ц (провадження № 61-1807св20), від 09 вересня 2020 року у справі № 750/1658/20 (провадження № 61-9658св20).

Звертаючись до суду з заявою про закриття провадження у справі, представник відповідача посилався на відсутність між сторонами неврегульованих питань та на відсутність у позивача права користування квартирою АДРЕСА_2 та на відсутність порушення права позивача на проживання у займаних ним кімнатах.

Проте, як вбачається з зазначеного клопотання відповідача, а також з позовної заяви, між сторонами саме існує спір щодо права користування позивачем ОСОБА_2 житловим приміщенням у гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказаний спір між сторонами існує і на даний час.

Таким чином підстави для закриття провадження відсутні.

Тому в задоволенні заяви представника відповідача про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору необхідно відмовити.

Вирішуючи заяву представника відповідача із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд встановив наступне.

У даній заяві представник відповідача зазначив, що розгляд справи необхідно проводити за правилами загального позовного провадження.

При цьому посилався на те, що саме відповідач - Державне комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Будівельник» мав та має виключне право господарського відання на володіння, користування і розпорядження майном - житловим будинком за адресою АДРЕСА_1 , закріпленим за ним власником - територіальною громадою Полтавської області.

Крім того ордер та договір найму, на який посилається позивач, були видані саме ДК ЖЕП "Будівельник".

Тому відповідачем подано до суду заяву (клопотання) про залучення до розгляду даної справи в якості третьої особи на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Державного комунального Житлово-експлуатаційного підприємства "Будівельник".

Враховуючи складність обставин справи, необхідність залучення третьої особи та свідків, представник відповідача вважає, що справу необхідно розглядати за участю всіх сторін в загальному позовному провадженні та розглянути в підготовчому судовому засідання питання про залучення третьої особи та виклик свідків, та подання додаткових доказів.

Зазначав, що з огляду на заперечення відповідача щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження, а також його заяву про залучення третьої особи у справі, є всі підстави для розгляду справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Тому просив здійснювати розгляд справи № 552/9069/24 за правилами загального позовного провадження. Перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначити підготовче судове засідання у справі.

Вирішуючи вказану заяву, суд виходить з наступного.

Згідно ч.4 ст.19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду:

1) малозначних справ;

2) справ, що виникають з трудових відносин;

3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд;

4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки предметом розгляду в даній справі є житлові правовідносини, дана справа є справою незначної складності, для якої пріоритетним є швидке вирішення справи, перешкоди для розгляду її в спрощеному позовному провадженні відсутні.

Вирішення клопотань щодо залучення третіх осіб, допиту свідків та залучення доказів не перешкоджає розгляду справи в спрощеному позовному провадженні.

Підстави для переходу до загального позовного провадження відсутні.

Тому в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у загальному позовному провадженні необхідно відмовити.

Крім того, суд звертає увагу на наступне.

Звертаючись до суду з вказаними вище заявами, а також надавши відзив на позовну заяву, представник відповідача долучив до справи квитанцію, якою підтвердив направлення відзиву лише третій особі Департаменту з питань реєстрації.

Доказів направлення відзиву та копій заяв позивачу представник відповідача до матеріалів справи не надав.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 179 ЦПК України до відзиву додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Згідно ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

До залучених до справи заяв відповідачем долучено копії доказів. При цьому документи, які б підтверджували їх направлення іншим учасникам справи, представник відповідача суду не надав, що суперечить приписам ч. 9 ст. 83 ЦПК України, яка передбачає, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Тому суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача виконати вимоги ст. 179, 183, 83 ЦПК України та направити копії відзиву та заяв з долученими до них доказами іншим учасникам справи.

На підставі викладеного і керуючись ст. 19, 53, 255, 274, 179, 183, 83 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Клопотання представника відповідача про залучення третьої особи до участі у справі задовольнити.

Залучити Державне комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Будівельник» до участі у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Полтавське житлове експлуатаційне підприємство «Будівельник» про визнання права користування житлом в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача.

Залучити Полтавську міську раду до участі у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Полтавське житлове експлуатаційне підприємство «Будівельник» про визнання права користування житлом в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача.

Зобов`язати позивача не пізніше двох днів направити третім особам копії позовної заяви з копіями доданих до них документів.

Встановити третім особам строк для надання письмових пояснень щодо позову протягом 15 днів з дня одержання копії даної ухвали та матеріалів позову з додатками.

В задоволенні заяви представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Полтавське житлове експлуатаційне підприємство «Будівельник» Плеханова Ігоря Олександровича про закриття провадження у справі відмовити.

Відмовити представнику відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Полтавське житлове експлуатаційне підприємство «Будівельник» Плеханову Ігорю Олександровичу у розгляді справи в порядку загального позовного провадження.

Зобов`язати відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Полтавське житлове експлуатаційне підприємство «Будівельник» виконати вимоги ст. 179, 183, 83 ЦПК України та направити копії відзиву та наданих ним до матеріалів справи заяв з долученими до них доказами іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий О.А.Самсонова