КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/5818/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2025року місто Київ

справа № 761/46739/24

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.

за участю секретаря судового засідання -Балкової А.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою відповідача Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», до якої приєдналася особа, яка не брала участі у справіТовариство з обмеженою відповідальністю «Дніпровський елеватор» та за апеляційною скаргою відповідача Державного підприємства «СЕТАМ» на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 18 грудня 2024 року про часткове задоволення заяви про забезпечення позову, постановлену під головуванням судді Макаренко І.О., у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання дій незаконними, скасування торгів,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2024 року позивач звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до відповідачів, в якому просив:

визнати незаконними дії АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ДП «СЕТАМ» щодо організації та проведення електронних торгів (аукціону) за замовленням АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з продажу права вимоги до ТОВ «БОРІВАЖ» за кредитними договорами №DNHSLON06941 від 13 грудня 2016 року; №Б043Г/С від 26 серпня 2008 року; №Б045Г/С від 04 лютого 2010 року, інформація про який розміщено на сайті ДП «СЕТАМ» за посиланням https://setam.net.ua/auction/554459 (номер лоту 558280) з назвою «Добровільний продаж. Редукціон. Права вимоги за кредитними договорами юридичної особи», який опубліковано ІНФОРМАЦІЯ_1 о 16:58 години;

скасувати відкриті торги (електронний аукціон) номер лоту 558280, інформація про який розміщено на сайті ДП «СЕТАМ» за посиланням https://setam.net.ua/auction/554459, з назвою «Добровільний продаж. Редукціон. Права вимоги за кредитними договорами юридичної особи» та зняти з продажу (відступлення) права вимоги за кредитними договорами №DNHSLON06941 від 13 грудня 2016 року; №Б043Г/С від 26 серпня 2008 року; №Б045Г/С від 04 лютого 2010 року, які укладено між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ТОВ «БОРІВАЖ», з відповідним забезпеченням, які об`єднані в один Лот.

17 грудня 2024 року представником позивача до суду подано заяву про забезпечення позову, в якій останній просив:

накласти арешт на право вимогиАТ КБ «ПРИВАТБАНК» за кредитними договорами №DNHSLON06941 від 13 грудня 2016 року; №Б043Г/С від 26 серпня 2008 року; №Б045Г/С від 04 лютого 2010 року, які укладено між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ТОВ «БОРІВАЖ» до набрання законної сили рішенням у справі;

заборонити АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та будь-яким іншим особам вчиняти будь-які дії з продажу, відчуження (відступлення) в будь-який спосіб право вимоги за кредитними договорами №DNHSLON06941 від 13 грудня 2016 року; №Б043Г/С від 26 серпня 2008 року; №Б045Г/С від 04 лютого 2010 року, які укладено між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ТОВ «БОРІВАЖ» до набрання законної сили рішенням у справі;

заборонити АТ КБ «ПРИВАТБАНК», ДП «СЕТАМ» та будь-яким іншим особам вчиняти дії з проведення та організації електронних торгів(аукціону)за замовленням АТ КБ «ПРИВАТБАНК»щодо продажу права вимоги за кредитними договорами, укладеними між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ТОВ «БОРІВАЖ», в тому числі дії спрямовані на проведення та оформлення результатів відкритих торгів (електронного аукціону) інформація про який розміщена на сайті ДП «СЕТАМ» за посиланням https://setam.net.ua/auction/554459 (номер лоту 558280) з назвою «Добровільний продаж. Редукціон. Права вимоги за кредитними договорами юридичної особи», який опубліковано 16.08.2024 о 16:58 години.

Обгрунтовуючи вказану заяву представник позивача посилався на те, що 16 серпня 2024 року ДП «СЕТАМ» на сайті розміщено оголошення про проведення аукціону від імені відповідача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з назвою «Добровільний продаж. Редукціон. Права вимоги за кредитними договорами юридичної особи».

Вказував, що в даному лоті №558280 АТ КБ «ПРИВАТБАНК» виставив на продаж право вимоги за кредитними договорами №DNHSLON06941 від 13 грудня 2016 року; №Б043Г/С від 26 серпня 2008 року; №Б045Г/С від 04 лютого 2010 року, укладеними з ТОВ «БОРІВАЖ».

Зазначав, що існує реальна загроза того, що відповідач може вчинити дії, направлені на відчуження заборгованості за кредитними договорами, що у випадку задоволення позову у даній справі, зробить неможливим виконання рішення суду.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18 грудня 2024 року заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволено частково.

Заборонено АТ КБ «ПРИВАТБАНК» вчиняти дії з реалізації кредитної заборгованості шляхом її відчуження або відступлення за кредитними договорами №DNHSLON06941 від 13 грудня 2016 року; №Б043Г/С від 26 серпня 2008 року; №Б045Г/С від 04 лютого 2010 року, укладених між AT КБ «ПРИВАТБАНК» та ТОВ «БОРІВАЖ».

В задоволенні решти вимог заяви відмовлено.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, відповідач АТ КБ «ПРИВАТБАНК» подав апеляційну скаргу, до якої приєдналася особа, яка не брала участі у справі ТОВ «Дніпровський елеватор», в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просив ухвалу суду першої інстанції скасувати та постановити нову, якою відмовити в задоволенні заяви про забезпечення позову.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилався на те, що судом першої інстанції були вжиті заходи забезпечення позову, які направлені на зупинення, блокування торгів без вирішення спору по суті, тобто суд застосував заходи забезпечення позову, які є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог не вирішуючи при цьому спір по суті, що є грубим порушенням ст.150 ЦПК України.

Вказував, що з оскаржуваної ухвали слідує, що в ній не наведено, а отже і позивачем не доведено належних та переконливих доказів на підтвердження того, що вжиття заходів забезпечення позову шляхом, зокрема заборони вчинення дій АТ КБ «ПРИВАТБАНК» буде співмірним із заявленими позовними вимогами, а невжиття саме такого виду забезпечення позову істотно ускладнить чи унеможливить виконання можливого рішення суду про задоволення позову, недостатньо обгрунтовано ризики невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Зазначав, що оскаржувана ухвала суду грубо порушує права, законні інтереси державного банку АТ КБ «ПРИВАТБАНК». Збитки, у вигляді блокування АТ КБ «ПРИВАТБАНК»можливості погашення наявної у ТОВ «БОРІВАЖ» перед банком заборгованості шляхом продажу права вимоги є збитками не тільки кредитора - банківської установи, але й держави України в цілому.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, відповідач ДП «СЕТАМ» подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просив ухвалу суду першої інстанції в частині задоволення заяви скасувати та постановити нову, якою відмовити в задоволенні заяви про забезпечення позову.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилався на те, що оскаржувана ухвала має наслідком надмірне обмеження правомірної підприємницької діяльності ДП «СЕТАМ», оскільки ДП «СЕТАМ» позбавлено можливості отримувати винагороду за проведення добровільного продажу по лоту №558280.

Вказував, що на рахунку ДП «СЕТАМ» знаходиться гарантійний внесок учасника 2 (171 380 288.05 грн.), який був внесений учасником 2 для участі у добровільному продажі по лоту №558280 та з якого ДП «СЕТАМ» не може утримати винагороду та розпоряджатися нею через вжиття заходів забезпечення вимог позову згідно із ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18 грудня 2024 року.

Зазначав, що оскаржувана ухвала впливає на права та обов`язки ДП «СЕТАМ», а застосовані оскаржуваною ухвалою заходи забезпечення позову є тотожними заявленим позовним вимогам, для гарантування виконання яких вжито відповідні заходи.

Вказував, що під час винесення оскаржуваної ухвали судом не з`ясовано обставини щодо співмірності заходів забезпечення позову із позовними вимогами.

05 лютого 2025 року АТ КБ «ПРИВАТБАНК» подав заперечення на заяву ТОВ «Дніпровський елеватор» про приєднання до апеляційної скарги відповідача АТ КБ«ПРИВАТБАНК».

В судовому засіданні апеляційного суду представник відповідача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та представник ТОВ «Дніпровський елеватор», яке приєдналося до апеляційної скарги АТ КБ «ПРИВАТБАНК» доводи апеляційної скарги підтримали, просили її задовольнити.

Представник відповідача ДП «СЕТАМ» підтримав доводи апеляційних скарг, просив її задовольнити.

Представник позивача проти доводів апеляційних скарг заперечував, просив ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з'явилися у судове засідання, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи частково заяву про забезпечення позову шляхом заборони АТ КБ «ПРИВАТБАНК» вчиняти дії з реалізації кредитної заборгованості шляхом її відчуження або відступлення за кредитними договорами №DNHSLON06941 від 13 грудня 2016 року; №Б043Г/С від 26 серпня 2008 року; №Б045Г/С від 04 лютого 2010 року, укладених між AT КБ «ПРИВАТБАНК» та ТОВ «БОРІВАЖ», суд першої інстанції виходив з того, що даний вид забезпечення позову є співмірним з позовними вимогами.

Колегія суддів не погоджується з даним висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Правова природа та загальні принципи щодо забезпечення позову закріплені в Главі 10 ЦПК.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною першою та другою статті 150 ЦПК України встановлено перелік видів забезпечення позову. Зокрема, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Суд може застосувати кілька видів заходів забезпечення позову, перелік яких визначений частиною першою статті 150 цього Кодексу, а також іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до вимог частини третьої статті 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті (ч.10 ст.150 ЦПК України).

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, з майновими наслідками заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження №14-729цс19) зазначено, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Отже, застосовуючи заходи забезпечення позову, суди повинні перевірити відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , звертаючись до суду з даним позовом просив:

визнати незаконними дії АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ДП «СЕТАМ» щодо організації та проведення електронних торгів (аукціону) за замовленням АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з продажу права вимоги до ТОВ «БОРІВАЖ» за кредитними договорами №DNHSLON06941 від 13 грудня 2016 року; №Б043Г/С від 26 серпня 2008 року; №Б045Г/С від 04 лютого 2010 року, інформація про який розміщено на сайті ДП «СЕТАМ» за посиланням https://setam.net.ua/auction/554459 (номер лоту 558280) з назвою «Добровільний продаж. Редукціон. Права вимоги за кредитними договорами юридичної особи», який опубліковано ІНФОРМАЦІЯ_1 о 16:58 години;

скасувати відкриті торги (електронний аукціон) номер лоту 558280, інформація про який розміщено на сайті ДП «СЕТАМ» за посиланням https://setam.net.ua/auction/554459, з назвою «Добровільний продаж. Редукціон. Права вимоги за кредитними договорами юридичної особи» та зняти з продажу (відступлення) права вимоги за кредитними договорами №DNHSLON06941 від 13 грудня 2016 року; №Б043Г/С від 26 серпня 2008 року; №Б045Г/С від 04 лютого 2010 року, які укладено між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ТОВ «БОРІВАЖ», з відповідним забезпеченням, які об`єднані в один Лот.

У позовній заяві позивач вказував на те, що 16 серпня 2024 року сайті ДП «СЕТАМ» було розміщено оголошення про проведення електронних торгів (аукціону) за назвою «Добровільний продаж. Редукціон. Права вимоги за кредитними договорами юридичної особи». Замовником вказаного аукціону виступає - AT КБ «ПРИВАТБАНК». Загальна сума заборгованості за кредитними договорами, право вимоги за якими реалізується, складає: 3 555 645 513, 99 гри, яка складається з заборгованості за основним боргом (тіло кредиту) і процентами, станом 15 серпня 2024 року. Продаж (відступлення) права вимоги відбувається за наступними кредитними договорами: №DNHSLON06941 від 13 грудня 2016 року; №Б043Г/С від 26 серпня 2008 року; №Б045Г/С від 04 лютого 2010 року з відповідним забезпеченням.

Позивач вважає, що активні дії та бездіяльність AT КБ «ПРИВАТБАНК» призвели до повного знецінення права вимоги AT КБ «ПРИВАТБАНК» до ТОВ «БОРІВАЖ» за вказаними кредитними договорами, оскільки аукціон опублікований в момент максимального знецінення предмету застави-корпоративних прав у статутному капіталі ТОВ «АГРОТЕРМІНАЛ ЛОГІСТИК».

У заяві про забезпечення позову представник позивача посилався на те, що предметом оскарження є саме незаконні дії AT КБ «ПРИВАТБАНК» з проведення відкритих торгів (електронного аукціону) номер лоту 558280, інформація про який розміщено на сайті ДП «СЕТАМ» за посиланням https://setam.net.ua/auction/554459, з назвою «Добровільний продаж. Редукціон. Права вимоги за кредитними договорами юридичної особи» та зняти з продажу (відступлення) права вимоги за кредитними договорами №DNHSLON06941 від 13 грудня 2016 року; №Б043Г/С від 26 серпня 2008 року; №Б045Г/С від 04 лютого 2010 року, які укладено між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ТОВ «БОРІВАЖ». Вказував, що позов подано з метою скасування вказаних відкритих торгів (електронного аукціону).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28 березня 2018 року зазначила, що позов не може бути забезпечено таким способом, що фактично підміняє собою рішення у справі та вирішує позовні вимоги до розгляду справи по суті.

У постанові Верховного Суду від 26 червня 2023 року у справі №925/731/18 зазначено, що не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що обраний позивачем ОСОБА_1 вид забезпечення позову шляхом заборони АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та будь-яким іншим особам вчиняти будь-які дії з продажу, відчуження (відступлення) в будь-який спосіб право вимоги за кредитними договорами №DNHSLON06941 від 13 грудня 2016 року; №Б043Г/С від 26 серпня 2008 року; №Б045Г/С від 04 лютого 2010 року, які укладено між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ТОВ «БОРІВАЖ» до набрання законної сили рішенням у справі включає в себе і заборону АТ КБ «ПРИВАТБАНК», ДП «СЕТАМ» та будь-яким іншим особам вчиняти дії з проведення та організації електронних торгів (аукціону) за замовленням АТ КБ «ПРИВАТБАНК» щодо продажу права вимоги за кредитними договорами, укладеними між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ТОВ «БОРІВАЖ», в тому числі дії спрямовані на проведення та оформлення результатів відкритих торгів (електронного аукціону), а відтак є тотожним заявленим ним позовним вимогампро визнання незаконними дій АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ДП «СЕТАМ» щодо організації та проведення електронних торгів (аукціону), скасування торгів, що відповідно до положень ч.10 ст.150 ЦПК України є недопустимим, оскільки при розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги.

Застосування судом таких заходів забезпечення позову, які за змістом є вирішенням спору по суті, не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року в справі №914/1570/20 (провадження №12-90гс20) вказано, що під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення.

А відтак, виходячи з аналізу положень ч.10 ст.150 ЦПК України, в контексті обраногопозивачем способу захисту свого права та виду забезпечення позову, висновок судупершоїінстанцій про часткове забезпечення позову шляхом заборони АТ КБ «ПРИВАТБАНК» вчиняти дії з реалізації кредитної заборгованості шляхом її відчуження або відступлення за кредитними договорами №DNHSLON06941 від 13 грудня 2016 року; №Б043Г/С від 26 серпня 2008 року; №Б045Г/С від 04 лютого 2010 року, укладених між AT КБ «ПРИВАТБАНК» та ТОВ «БОРІВАЖ» є помилковим.

А тому, забезпечуючи позов в такий спосіб, суд першої інстанції вийшов за межі підстав забезпечення позову, передбачених ЦПК України.

З урахуванням наведеного, ухвала Шевченківського районного суду міста Києва від 18 грудня 2024 року підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.268, 367, 368, 374, 376, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу відповідача Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», до якої приєдналася особа, яка не брала участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпровський елеватор» та апеляційну скаргу відповідача Державного підприємства «СЕТАМ» - задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 18 грудня 2024 року - скасувати та ухвалити нове судове рішення.

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову - відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину постанови зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 14 лютого 2025 року.

Головуючий:

Судді: