Справа № 761/3657/25
Провадження № 2/761/4966/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Матвєєва Ю.О. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до державного реєстратора приватного нотаріуса Чорногуз Ольги Валеріївни про визнання права на майнові права, захист прав споживача та стягнення моральної шкоди та компенсації недоотриманого прибутку, -

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора приватного нотаріуса Чорногуз Ольги Валеріївни про визнання права на майнові права, захист прав споживача та стягнення моральної шкоди та компенсації недоотриманого прибутку.

28.01.2025 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

10.02.2025 року від позивача надійшла заява про усунення недоліків, а саме зазначено позивачем інформацію про наявність/відсутність електронного кабінету. Крім того, подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, оскільки, розмір судового збору перевищує 5% розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Дослідивши заяву про усунення недоліків, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

При цьому, суд зауважує, що умови, за наявності яких, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі закріплені у частині першій статті 8 Закону України «Про судовий збір», а саме: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»).

За змістом вказаної норми, відстрочення, звільнення від сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

При цьому, п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», роз?яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України (в ред. 2005 року) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в ред. 2005 року) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до п.1. ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Разом з цим, належних та достатніх доказів на підтвердження свого скрутного матеріального становища чи наявності інших обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, позивач суду не надала. До клопотання додано відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору щодо ОСОБА_1 станом на 26.12.2024 року. Разом з тим, сама по собі відсутність чи недостатній розмір оподаткованого доходу особи протягом року не є безумовною підставою для звільнення особи від сплати судового збору.

Отже, належних доказів, що в своїй сукупності підтверджують наявність (відсутність) доходів, їх розмір, наявність чи відсутність у власності майна, коштів на банківських рахунках (довідка про доходи, видана податковим органом, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), тобто, достатніх доказів на підтвердження скрутного матеріального становища чи наявності інших обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, позивачем суду не надано.

У зв`язку з наведеним, правові підстави для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, відсутні.

Враховуючи наведене, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 8350,00 грн. та надати докази сплати судового збору (оригінал квитанції), або надати належні та допустимі докази в обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору.

За змістом ч.ч. 2, 3 ст.127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про доцільність за власною ініціативою продовжити процесуальний строк для усунення недоліків, встановлений ухвалою суду від 28.01.2025 року, з метою забезпечення права позивача на доступ до правосуддя.

Керуючись ст.ст. 127, 175, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Продовжити позивачу процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви, тривалістю у 5 (п`ять) календарних днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала оскарження не підлягає.

Суддя Ю.О. Матвєєва

11 лютого 2025 року