провадження № 22-з/824/229/2025 суддя-доповідач у суді ІІ Інстанції Фінагеєв В.О.
У Х В А Л А

Іменем України

17 лютого 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Фінагеєва В.О.,

суддів Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.,

за участю секретаря Надточій К.О.

розглянувшизаяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 11 грудня 2024 року у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 червня 2024 року у справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про участь у вихованні дитини одного із батьків, та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини,-

В С Т А Н О В И В:

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3 , третя особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про участь у вихованні дитини одного із батьків.

В липні 2022 року ОСОБА_3 звернулась до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 , третя особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини.

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 20 червня 2024 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено. Зустрічний позов ОСОБА_3 задоволено.

Зобов`язано ОСОБА_1 усунути перешкоди у спілкуванні ОСОБА_3 з донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Встановлено ОСОБА_3 способи участі у вихованні та спілкуванні із донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 встановивши їй наступний графік спілкування, виховання та проведення часу з донькою:

- кожного ІІ та ІV тижня місяця з 9.00 години понеділка до 9.00 години наступного понеділка - донька проводить час з матір`ю, в тому числі за її місцем проживання, без присутності батька;

- під час літніх канікул, щороку у парні роки з 9.00 години першого червня до 20.00 години шістнадцятого липня дитина проводить з матір`ю за її місцем проживання, у непарні роки - з 9.00 години сімнадцятого липня до 20.00 години тридцять першого серпня дитина проводить з матір`ю за її місцем проживання. Під час перебування дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з батьком ОСОБА_1 матір ОСОБА_3 має право на необмежене спілкування з донькою особисто засобами телефонного, поштового, електронного та іншого способу зв`язку враховуючи час навчання та відпочинку дитини. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Постановою Київського апеляційного суду від 11 грудня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 залишено без задоволення. Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 червня 2024 року залишено без змін.

14 січня 2025 року ОСОБА_1 подав заяву про роз`яснення судового рішення. Просить роз`яснити постанову Київського апеляційного суду від 11 грудня 2024 року, а саме: хто нестиме відповідальність, якщо унаслідок рішення суддів та подальших дій щодо фактичної зміни проживання ОСОБА_5 дитина втече з дому і з нею щось трапиться? Хто нестиме відповідальність, якщо після сварки з матір`ю дитина вистрибне з вікна її квартири? Хто сплачуватиме лікування дитини після завданого їй стресу? Хто нестиме відповідальність, якщо ОСОБА_3 вивезе дитину в РФ, де мешкають її родичі? Хто і коли поверне дитину до України при такому розвитку подій?

Дослідивши матеріали справи разом із заявою про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 11 грудня 2024 року, заслухавши доповідь судді доповідача, колегія суддів приходить до висновку, що заява про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 11 грудня 2024 року підлягає залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини 2 статті 2 ЦПК України).

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини перша, четверта статті 12 ЦПК України).

Так, з матеріалів справи вбачається, що вперше ОСОБА_1 подав заяву про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 11 грудня 2024 року - 17 грудня 2024 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 грудня 2024 року в задоволенні заяви про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 11 грудня 2024 року було відмовлено.

В зазначеній ухвалі роз`яснено ОСОБА_1 , що судове рішення, яке просить роз`яснити ОСОБА_1 , є постановою суду апеляційної інстанції, якою залишено без змін рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 червня 2024 року. Постанова апеляційної суду від 11 грудня 2024 року не є судовим рішення, яке підлягає виконанню у даній справі, а відтак не може бути предметом роз`яснення взагалі.

Разом з тим, 14 січня 2025 року ОСОБА_1 повторно подав заяву про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 11 грудня 2024 року яка аналогічна за змістом попередньо вирішеній.

Частиною 3 ст. 13 ЦПК України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи (пункти 1, 2 частини другої статті 43 ЦПК України).

Відповідно до статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, або періодична зміна позиції щодо вже заявленого клопотання, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Тобто процесуальні права надано законом особам, які беруть участь у процесі, для сприяння суду під час розгляду справ, їх правильному вирішенню. І кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не із цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту, тощо), вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто використовує його всупереч основним засадам цивільного судочинства, а отже, зловживає ним.

Саме в контексті забезпечення виконання завдання цивільного судочинства діючий ЦПК України надав суду правовий механізм запобігання учасниками справи зловживання процесуальними правами, з чим суд стикається при здійсненні судочинства. Такі дії учасників процесу можна назвати недобросовісними.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (вказана позиція викладена Верховним Судом у постанові від 08.05.2018 у справі № 910/1873/17).

Міжнародна судова практика свідчить про те, що суди мають бути активними в питанні запобігання зловживанню процесуальними правами. Відповідно до принципу 2 Рекомендацій №R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення функціонування правосуддя, ухвалених Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, такі як накладення штрафу, відшкодування завданих збитків або позбавлення права на процесуальну дію.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названої Конвенції.

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до висновку, що повторне подання відповідачем ОСОБА_1 заяви про роз`яснення судового рішення, яке не може бути предметом роз`яснення взагалі, про що відповідачу раніше було вказано - є зловживанням процесуальним правом, що має наслідком залишення такої заяви без розгляду на підставі ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 44, 143-144, 148, 261, 271 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 11 грудня 2024 року залишити без розгляду.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Фінагеєв В.О.

Судді Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.