17.02.2025 Справа № 758/4433/24
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
_________________________________________________________________________
Унікальний №758/4433/24
Провадження №2/756/384/25
УХВАЛА

12 лютого 2025 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.,

за участю секретаря Загороднюк В.В.,

представника позивача Шевченко І.Є.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження заяву представника позивача про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі,

УСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10.06.2024 у вказаній справі відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

22.01.2025 через підсистему «Електронний суд» представником позивача подано заяву про зменшення розміру позовних вимог та зміну предмету позову, зі змісту якої убачається, що позивач заявляє додаткову вимогу про стягнення інфляційного збільшення суми боргу у розмірі 135300,44 грн. та 3% річних у розмірі 28685,90 грн.

Враховуючи викладене, судом було поставлено на обговорення питання про прийняття до спільного розгляду заяви про зміну предмета позову.

В судовому засіданні представник позивача просив прийняти подану заяву, вказував на те, що підстави позову не змінюються, а просто доповнюються первісні позовні вимоги.

Відповідач в судовому засіданні заперечував проти прийняття поданої заяви до спільного розгляду вказуючи на неможливість одночасної зміни підстав та предмету позову, оскільки позивачем заявлено вимогу до стягнення, яка не заявлялась та не обґрунтовувалося у первісній позовній заяві.

Повно та всебічно дослідивши матеріали заяви, суд приходить до наступних висновків.

Як убачається із матеріалів справи, у квітні 2024 року позивачзвернувся до суду із позовом до відповідача як до замовника будівництва за адресою: АДРЕСА_1 про стягнення грошових коштів пайової участі, що всупереч вимогам законодавства, не були сплачені до прийняття об`єкта в експлуатацію.

Підставою для задоволення позовних вимог, на думку позивача, слугує те, що відповідач без достатньої правової підстави та за рахунок органу місцевого самоврядування зберіг у себе кошти, які мав заплатити як пайовий внесок у розвиток інфраструктури м. Києва, а тому зобов`язаний їх повернути на підставі ч.1 ст.1212 ЦК України.

Інших підстав для задоволення позовних вимог позовна заява не містить.

22.01.2025 через підсистему «Електронний суд» представником позивача подано заяву про зменшення розміру позовних вимог та зміну предмету позову, зі змісту якої убачається, що позивач заявляє додаткову вимогу про стягнення інфляційного збільшення суми боргу у розмірі 135300,44 грн. та 3% річних у розмірі 28685,90 грн.

В судовому засіданні представник позивача вказував на те, що окрім прийнятої заяви про зменшення розміру позовних вимог, подана заява не містить вимог про одночасну зміну підстав та предмету позову.

Зі змісту поданої заяви про зміну предмету позову убачається, що позивач заявляє та обґрунтовує нову позовну вимогу про стягнення інфляційного збільшення суми боргу у розмірі 135 300,44 грн. та 3% річних у розмірі 28 685,90 грн., посилаючись на ст. 625 ЦК України. Окрім того, сторона позивача вказує інші підстави позову (прострочення строків виконання зобов`язання), надає відповідний розрахунок та фактично заявляє самостійну позовну вимогу, яка не була заявлена при зверненні до суду із позовною заявою.

Таким чином, сторона позивача у заяві про зміну предмету позову визначає додаткову, відмінну від єдиної первісної правової підстави для задоволення позовних вимог. Окрім того, позивач зазначає нові обставини та нові правові висновки, на які не посилався у первісній позовній заяві.

Пунктом 2 ч.2 ст. 49 ЦПК України визначено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Окрім того, частина 3 зазначеної статті передбачає, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст. 12 ЦПК України).

Отже, підставою для звернення до суду є наявність порушеного права (охоронюваного законом інтересу) і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. При цьому для отримання судового захисту необхідно довести законність цих прав у суді.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування; зазначає ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтовує розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються .

Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Суд звертає увагу на те, що підстава позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Підставу позову становлять фактична і правова підстава.

Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача.

Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно - правові акти, на яких ґрунтуються позовна вимога позивача. Правильне встановлення підстави позову визначає межі доказування, є гарантією прав відповідача на захист проти позову (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2024, справа №990/29/24).

Враховуючи той факт, що підставу позовних вимог складають як фактичні та і правові підстави, то зміна одного з цих елементів має наслідком зміни підстави в цілому.

Частиною 1 ст. 188 ЦПК України визначено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Проте, таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.

Заява представника позивача про зміну предмету позову є новим позовом, оскільки у ній зазначена самостійна вимога щодо стягнення інфляційного збільшення суми боргу та 3% річних, та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були заявлені позивачем під час первісного звернення до суду із позовною заявою.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття заяви представника позивача про зміну предмету позову, оскільки можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання заяви про зміни, доповнення чи уточнення позовних вимог до вже поданого позову процесуальним законодавством не передбачена.

На підставі викладеного та керуючись ст. 4, 12, 49, 188, 260, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті до спільного розгляду заяву представника позивача про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до суду апеляційної інстанції протягом 15 днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали складено 17.02.2025.

Суддя: Олексій ДИБА