Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Єдиний унікальний номер №943/1545/24

Провадження № 2/943/158/2025

06 лютого 2025 року м. Буськ

Буський районний суд Львівської області

в складі: головуючого-судді Кос І. Б.

за участю секретаря судового засідання Дутки С.І.

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в місті Буську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третьої особи Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області про визнання права власності на спадкове майно, встановлення факту належності правовстановлюючого документа та визначення часток у праві спільної сумісної власності на квартиру,-

в с т а н о в и в :

позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд із цим позовом. Просить встановити факт належності правовстановлюючого документа її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме, свідоцтва на право власності на квартиру, виданого Красненським цукровим заводом згідно розпорядження № 41 від 12.12.1995 року на квартиру АДРЕСА_1 , у якому вона помилково зазначена ОСОБА_4 та визначити частки у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , виділивши за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 і ОСОБА_4 по 1/5 частині кожному. Також просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті батька, ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та за законом після смерті матері, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на 2/5 частки у квартирі АДРЕСА_1 .

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, надіславши до суду заяву, в якій просить справу розглянути у її відсутності, позов підтримує у повному обсязі та наполягає на його задоволенні.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, направили суду заяви, в якій просять справу розглядати у їх відсутності, позовні вимоги визнають.

Третя особа - Красненська селищна рада Золочівського району Львівської області явку свого повноважного представника суду не забезпечив, направив суду заяву, в якій просить слухати справу у відсутності представника, при вирішенні спору покладаються на розсуд суду.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали та з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з таких підстав.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 27.04.1999 року Красненською селищною радою Буського району Львівської області, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 виданого 01.12.2014 року Красненською селищною радою Буського району Львівської області, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 , виданим Красненською селищною радою Буського району Львівської області 30.07.1977 року відомо, що позивачка ОСОБА_1 мала дошлюбне прізвище « ОСОБА_6 ».

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_7 серії НОМЕР_4 від 13.01.1958 року, виданого Красненським райбюро ЗАГС Львівської області, відомо що батьками позивачки є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Згідно заповіту посвідченого Красненською селищною радою Буського району Львівської області 03.10.2011 року, зареєстрованого в реєстрі за № 174 убачається, що ОСОБА_5 розпорядився усім свої майном в користь позивачки, ОСОБА_8 .

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивачка ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відкрилася спадщина на: 2/5 частки в квартирі АДРЕСА_1 .

Згідно технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_1 виготовленого ОКП ЛОР «БТІ та ЕО» 04.06.2024 року вбачається, що квартира складається з чотирьох житлових кімнат та кухні. Загальна площа квартири становить 75,3 кв.м., житлова 41,4 кв.м., придатна для проживання, відповідає технічним нормам побудови.

Із свідоцтва на право власності на квартиру, виданого Красненським цукровим заводом згідно розпорядження № 41 від 12.12.1995 року та довідки виданої ОКП ЛОР «БТІ та ЕО» від 16.05.2024 року вбачається, що квартира АДРЕСА_1 , на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_1 (позивачці), ОСОБА_2 (відповідачу), ОСОБА_3 (відповідачу), ОСОБА_5 (спадкодавець), ОСОБА_4 (спадкодавець).

Крім цього, у свідоцтві на право власності на квартиру наявна помилка у написанні імені матері позивачки ОСОБА_4 , а саме « ОСОБА_9 » замість « ОСОБА_10 », що суперечить імені спадкодавця зазначеному у її свідоцтві про смерть серії НОМЕР_1 , виданому 27.04.1999 року Красненською селищною радою Буського району Львівської області, а тому позовна вимога про встановлення факту належності правовстановлюючого документа є доведеною та підлягає задоволенню.

За таких обставин, враховуючи рівність часток у спільному майні, що узгоджується із ч. 2 ст.372 ЦК України, в судовому засіданні є достовірно встановлено, що частки померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у спірній квартирі становлять 2/5 частини, перебували у їхньому володінні та користуванні на законних підставах.

Судом встановлено, що позивачка має право на спадщину після смерті ОСОБА_4 за законом, згідно ст. 1261 ЦК України та після смерті ОСОБА_5 за заповітом.

Із листа завідувача Буської державної нотаріальної контори Парфенюка О.В. від 20.11.2024 року № 639/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не заводилась.

Також позивач просить визначити частки у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , виділивши за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 і ОСОБА_4 по 1/5 частині кожному.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Верховний Суд у постанові від 16.06.2021 року, справа № 570/997/19 наголошує, що позовні вимоги мають оцінюватися судом, виходячи з правових та фактичних підстав позову, наведених у позовній заяві, а не лише тільки з формулювань її прохальної частини, які можуть бути недосконалими.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Статтею 1233 Цивільного кодексу України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до частини першої статті 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до положень ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують своє право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч. 1 ст. 1261 ЦК України відомо, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Суд звертає увагу на те, що для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. За змістом статті 392 ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку, коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право.

Відповідно до частини першої статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Разом із тим, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (частина четверта статті 25 ЦК України).

З урахуванням зазначеного, Верховний Суд у постанові від 16.06.2021 року по справі № 570/997/19 резюмує, що визначення судом частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, що свідчить, у тому числі, про неефективність способу захисту права особи відповідно до положень статті 16 ЦК України. У такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування.

Аналогічний правовий висновок неодноразово було викладено Верховним Судом у постановах від 20 червня 2018 року у справі № 640/13903/16-ц (провадження № 61-15147св18); від 20 червня 2018 року у справі № 266/5267/18 (провадження № 61-6647св19); від 20 березня 2019 року у справі № 550/1040/16-ц (провадження № 61-28423св18); від 22 квітня 2020 року у справі № 601/2592/18 (провадження № 61-17859св19); від 22 квітня 2020 року у справі № 127/23809/18 (провадження № 61-11210св19); від 27 травня 2020 року у справі № 361/7518/16-ц (провадження № 61-43734св18), від 16 вересня 2020 року у справі № 464/1663/18 (провадження № 61-9410св19), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Оскільки ОСОБА_5 і ОСОБА_4 вже померли, тому відповідно до частини четвертої статті 25 ЦК України їх цивільна правоздатність припинилася, що свідчить про неможливість визначення часток спірної квартири за померлими особами. Крім того, вказаний спосіб захисту не є ефективним у розумінні положень статті 16 ЦК України та не призведе до відновлення порушених прав позивача, за захистом якого вона звернулася до суду.

Норма статті 316 Цивільного кодексу України визначає, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

За вимогами ст. 328 Цивільного кодексу України, право власності на майно вважається набутим правомірно, якщо інше не буде встановлено в судовому порядку або незаконність права власності не випливатиме із закону.

У відповідності до ст. 368 Цивільного кодексу України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно.

Частинами 1, 2 статті 372 Цивільного кодексу України передбачено, що майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Відтак, суд приходить до переконання, що позов в частині встановлення факту належності правовстановлюючого документа та визнання права власності на квартиру є підставними та підлягають задоволенню. В частині визначення часток за спадкодавцями слід відмовити, оскільки дана вимога не узгоджується з нормами чинного законодавства.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 10, 12, 76-80, 89, 211, 223, 247, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

позов задовольнити частково.

Встановити факт належності ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - свідоцтва на право власності на квартиру, виданого Красненським цукровим заводом згідно розпорядження № 41 від 12.12.1995 року, зокрема на квартиру АДРЕСА_1 , у якому вона помилково зазначена як ОСОБА_4 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/5 частки у квартирі АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного тексту рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасники справи.

Позивачка: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 ).

Відповідач: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 ).

Відповідач: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_7 ).

Третя особа: Красненська селищна рада (смт Красне, вул. І. Франка, 2 а, Золочівського району Львівської області, ).

Повний текст рішення складено 14.02.2025

Суддя: І. Б. Кос