Провадження № 2-с/357/11/25
У Х В А Л А

14 лютого 2025 рокуcуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О. В. розглянувши заяву ОСОБА_1 , про скасування судового наказу у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія», про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з оплати електричної енергії,

В С Т А Н О В И В:

11.02.2025 ОСОБА_1 звернувся до суду з даною заявою, в якій просить скасувати судовий наказ від 17.01.2025 у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія», про стягнення з нього заборгованості з оплати електричної енергії у розмірі 10799,26 грн та судового збору у розмірі 302,80 грн, мотивуючи тим, що квартира, в якій він проживає належить двом співвласникам: йому та ОСОБА_2 , з яким він не підтримує родинні стосунки та не повинен сплачувати за нього комунальні послуги.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про скасування судового наказу, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому ст. 444 цього Кодексу.

Заява про скасування судового наказу відповідає вимогам ст. 170 ЦПК України та подана в межах строку, передбаченого ч. 1 ст. 170 ЦПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, 17.01.2025 Білоцерківським міськрайонним судом Київської області, на підставі заяви стягувача ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з оплати електричної енергії у розмірі 10799,26 грн та судового збору у розмірі 302,80 грн (а.с. 1-8, 45). Також, з особової картки споживача вбачається, що по особовому рахунку № НОМЕР_1 відкритому на ім`я ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , станом на серпень 2024 року рахується заборгованість в розмірі 10799,26 грн (а.с. 29-32).

Однак, із заяви про скасування судового наказу, вбачається, що між сторонами є спір з приводу нарахування та оплати послуг.

Так, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Як роз`яснено в п.9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 року за № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», наявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Крім того, мають враховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов`язок перед заявником; із доданих документів вбачається пропуск позовної давності, то така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто, в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право та при цьому закон не зобов`язує перевіряти наявні матеріали справи, а тому відповідна заява боржника є єдиною підставою для скасування судового наказу.

Таким чином, заява про скасування судового наказу є обґрунтованою підставою для скасування судового наказу.

Дослідивши матеріали справи та матеріали додані до заяви, суд дійшов висновку про задоволення заяви ОСОБА_1 , про скасування судового наказу, оскільки між сторонами існує спір з приводу нарахування та оплати електричної енергії, який підлягає розгляду судом у спрощеному позовному провадженні з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Керуючись ч. 3 ст. 171 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву задовольнити.

Судовий наказ Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17.01.2025 у справі №357/18050/24, провадження № 2-н/357/152/25 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія», про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з оплати електричної енергії скасувати, роз`яснивши Товариству з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» право звернутись до суду із тими самими вимогами у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О. В. Бондаренко