17.02.2025 Справа № 756/1993/25
Унікальний номер 756/1193/25
Номер провадження 2-н/756/57/25
УХВАЛА

про відмову у видачі судового наказу

17 лютого 2025 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Шролик І.С. розглянула матеріали заяви Державного підприємства «Управління житловими будинками» Управління справами Апарату Верховної Ради України про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 ,

УСТАНОВИЛА:

У лютому 2025 року заявник Державного підприємства «Управління житловими будинками» Управління справами Апарату Верховної Ради України звернулося до суду зі заявою, в якій просить суд: видати судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь заявника заборгованість за надану послугу з управління багатоквартирним будинком в розмірі 14256,25грн; судові витрати у розмірі 302,80 грн.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 лютого 2025 року заяву передано на розгляд судді Шролик І.С.

Вивчивши подану заяву, суддя дійшла висновку, що у видачі судового наказу слід відмовити з наступних підстав.

Згідно ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Судовий наказ підлягає виконанню за правилами, встановленими для виконання судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до змісту п. 5 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

Згідно ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 ЦК України).

Цивільне законодавство передбачає два види позовної давності: загальну і спеціальну.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). Для окремих видів вимог законом встановлена спеціальна позовна давність. Зокрема, ч. 2 ст. 258 ЦК України передбачає, що позовна давність в один рік застосовується до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені).

В поданій заяві Державне підприємство «Управління житловими будинками» Управління справами Апарату Верховної Ради України просить стягнути заборгованість, яка виникла з січня 2020 року, яка перевищує трирічну позовну давність, встановлену законом.

Окрім того, станом на січень 2020 року вже існувала заборгованість в сумі 5751,01 грн, проте розрахунок не містить відомостей період її утворення та з чого вона складається, що виключає безспірність заявлених вимог.

Оскільки з наданих заявником документів вбачається, що з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, то суддя приходить до висновку про необхідність відмови у видачі судового наказу.

Відповідно до ч. 2 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини першої статті 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, ухвала суду першої інстанції щодо відмови у видачі судового наказу може бути оскаржена в апеляційному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 162, 165, 166, 167, 258-260, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Державного підприємства «Управління житловими будинками» Управління справами Апарату Верховної Ради України про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя І.С. Шролик