Справа № 307/553/25
Провадження № 2-о/307/10/25

ТЯЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
Закарпатської області
У Х В А Л А

17 лютого 2025 року м. Тячів

Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Ніточко В.В., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , жительки АДРЕСА_1 , де заінтересовані особи: Буштинська селищна рада Тячівського району Закарпатської області, адреса: с-ще Буштино, вул. Травнева, 91, Тячівського району Закарпатської області, приватний нотаріус Тячівського районного нотаріального округу Гримут П.В., адреса: м. Тячів, вул. Незалежності, 28 "б", Тячівського району Закарпатської області, ОСОБА_2 , житель АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 , жителька АДРЕСА_2 , про встановлення факту належності правовстановлюючого документу та встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

заявник звернувся до суду із заявою, де заінтересовані особи: Буштинська селищна рада Тячівського району Закарпатської області, приватний нотаріус Тячівського районного нотаріального округу Гримут П.В., ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу та встановлення факту родинних відносин, а саме, просить: встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , правовстановлюючого документу свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння від 04 серпня 1965 року, виданого виконкомом Буштинської селищної ради на підставі рішення виконкому Буштинської селищної ради від 04 серпня 1965 року № 60, на ім`я ОСОБА_1 ; встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Форма і зміст поданої заяви в частині вимог про встановлення факту належності правовстановлюючого документу відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України. До заяви додано її копії та копії всіх документів, що додаються до неї. Підстави для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Тому, в частині вимог про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, її слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

Справу розглянути в порядку окремого провадження в загальному порядку.

Клопотань до заяви не долучалось.

Щодо заявлених вимог про встановлення факту родинних відносин, слід зазначити наступне.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно з п.1 ч. 1, ч.2 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян.

Таким чином, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Подібні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справі № 752/20365/16-ц, від 03 лютого 2021 року у справі № 644/9753/19, від 16 червня 2021 року у справі № 643/6447/19, від 08 вересня 2021 року у справі № 641/5187/20.

Згідно ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою, причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Тобто за змістом даної статті суди встановлюють юридичні факти тільки у разі, коли особою вчинено всі можливі заходи по отриманню необхідних документів. І тільки у разі наявності об`єктивних причин, які не залежать від волі особи, що обумовлюють неможливість отримання документу на підтвердження юридичного факту, такий факт може встановити суд у порядку окремого провадження.

Як слідує з тексту заяви та поданих документів, на час звернення до суду, заявник ОСОБА_1 та її донька ОСОБА_3 є живими.

ОСОБА_1 просить встановити факт родинних відносин між нею та донькою, яка не позбавлена як правоздатності, так і дієздатності.

Крім того, підтвердження родинних відносин між живими фізичними особами здійснюється іншим шляхом, в залежності від виниклих обставин (зокрема можливо шляхом звернення до відділу державної реєстрації актів цивільного стану із заявою про внесення змін до актового запису про народження або до органу міграційної служби для одержання нового паспортного документу, оскільки за життя будь-який громадянин не позбавлений права уточнити правильність написання свого прізвища, ім`я та по батькові).

Доказів звернення ОСОБА_1 та ОСОБА_3 до відділу державної реєстрації актів цивільного стану із заявою про внесення змін до їх актового запису про народження чи до органу міграційної служби для одержання нового паспортного документу суду не надано.

Відповідно п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що має юридичне значення", у кожному разі суддя зобов`язаний перевірити підвідомчість даної заяви суду. Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у прийнятті заяви, а коли справу вже порушено - закриває провадження в ній.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 Цивільного процесуального кодексу України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи, що заявником не зазначено належних та допустимих доказів, що встановлення факту родинних відносин між ним та її донькою неможливо в позасудовому порядку, зокрема шляхом внесення відповідних виправлень до документів, які посвідчують їх родинні стосунки чи їх особистих документів, тому суд доходить висновку про відмову у відкритті провадження відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 186, 187, 258, 353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , де заінтересовані особи: Буштинська селищна рада Тячівського району Закарпатської області, приватний нотаріус Тячівського районного нотаріального округу Гримут П.В., ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в частині вимог про встановлення факту належності правовстановлюючого документу.

Підготовче судове засідання призначити на 10 годину 30 хвилин 10 березня 2025 року.

Роз`яснити заінтересованій особі, що вона може заперечувати проти заяви, посилаючись на незаконність вимог, їх необґрунтованість, наявність перешкод для відкриття провадження в справі, має право надати суду письмове заперечення на заяву з обов`язковою вказівкою на докази, що спростовують заяву.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://court.gov.ua/sud0711/.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією заяви та копіями доданих до неї матеріалів надіслати учасникам справи.

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , де заінтересовані особи: Буштинська селищна рада Тячівського району Закарпатської області, приватний нотаріус Тячівського районного нотаріального округу Гримут П.В., ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в частині вимог про встановлення факту родинних відносин.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку, в частині відмови у відкритті провадження, шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала, в частині прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі, оскарженню окремо від рішення суду не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.В. Ніточко