Суддя Черняк В. Г.
Справа № 644/6677/24
Провадження № 2/644/643/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2025 року м. Харків.

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді Черняка В.Г.,

секретаря судових засідань Юр`єва Є.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Четверта Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визнати за ним права власності на частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову позивач зазначає, що 06.12.1996 року ОСОБА_2 , батько позивача, на підставі договору купівлі-продажу придбав двокімнатну ізольовану квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 43,7 кв.м., житловою площею 28,4 кв.м. На час придбання квартири батьки позивача ОСОБА_3 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі. ІНФОРМАЦІЯ_2 батько позивача вбив свою дружину ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина на частину спірної квартири, яку батьки ОСОБА_1 придбали під час перебування у шлюбі за договором купівлі-продажу. Заповіту ОСОБА_3 не залишила. Із заявою про прийняття спадщини до Четвертої Харківської державної нотаріальної контори звернулись опікун позивача ОСОБА_4 від імені ОСОБА_1 та батьки померлої ОСОБА_3 ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які відмовились від спадщини на користь онука ОСОБА_1 . Однак, Четвертою Харківською державною нотаріальною конторою 31.03.2014 року ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки за час життя спадкодавиця свою долю згідно ст.60-65 СК України, яка була набута у період зареєстрованого шлюбу, не виділяла, свідоцтво про право власності на частку квартири не отримувала.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14.08.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 04.11.2024 року закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено справу до судового розгляду в судове засідання.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити у його відсутність, позов підтримав.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином шляхом направлення судової повістки на зазначену в позові адресу, а також шляхом розміщення оголошення на сайті суду, відзиву на позов не надав.

Представник третьої особи Четвертої Харківської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, заперечень не мають, у висновках покладаються на розсуд суду.

Відповідно до вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно ч.2 ст.43 ЦПК України відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 223 ЦПК України у разі неявки учасника справи, який належним чином повідомлений про судове засідання, без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи.

Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача.

Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебували у зареєстрованому шлюбі з 15 серпня 1988 року, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 народився ОСОБА_1 , батьками якого є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 .

Відповідачу ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Четвертою Харківською міською державною нотаріальною конторою 06.12.1996 р. р.№3-9390 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 .

Спірна квартира є ізольованою, знаходиться на 1 поверсі 5 поверхового будинку та складається з 2-х кімнат, загальною площею 43,7 кв.м., що підтверджується технічним паспортом на квартиру. Право власності зареєстровано в КП «Харківське міське БТІ» 06.12.1996 р. за №57776.

Ринкова вартість квартири в цілому складає 491 031,00 грн., ринкова вартість частини квартири складає 245 515,50 грн., що підтверджується звітом від 30.07.2024 року про оцінку майна, за підписом оцінювача ФОП ОСОБА_7 .

Вироком Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 18 листопада 2004 року ОСОБА_2 визнано винним у скоєнні злочину, передбаченого ст.115 ч.1 КК України на призначено покарання у вигляді 11 років 6 місяців позбавлення волі. Вирок набрав законної сили 04.12.2004 року. Зі змісту вироку вбачається, що 15.04.2003 року ОСОБА_2 скоїв умисне вбивство дружини ОСОБА_3 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 17.04.2003 року, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 .

Рішенням виконавчого комітету Орджонікідзевської районної ради м.Харкова №144/22 від 03.03.2003 року ОСОБА_4 призначено опікуном над неповнолітнім ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Факт родинних відносин ОСОБА_1 та померлої ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 .

Факт перебування у шлюбі позивача ОСОБА_2 із спадкодавцем ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина у вигляді 1/2 частини спірної квартири.

Матеріали справи свідчать, що заповіт ОСОБА_3 не складався.

Спадкоємцями першої черги за законом на зазначене майно є син померлої позивач ОСОБА_1 та її батьки.

У встановлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернулись опікун позивача ОСОБА_4 від імені ОСОБА_1 , батьки померлої ОСОБА_3 ОСОБА_5 (мати спадкодавиці) та ОСОБА_6 (батько спадкодавиці), які відмовились від спадщини на користь онука ОСОБА_1 , що підтверджується повідомленням Четвертої Харківської державної нотаріальної контори №1741/02-14 від 31.03.2014 року.

Четвертою Харківською державною нотаріальною конторою 31.03.2014 року ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки за час життя спадкодавиця свою долю згідно ст.60-65 СК України, яка була набута у період зареєстрованого шлюбу, не виділяла, свідоцтво про право власності на частку квартири не отримувала.

Частки співвласників в спільній сумісній власності добровільно не визначались.

Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути зокрема визнання права.

Відповідно до ст. 41 Конституції України, право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом, крім того, право приватної власності є непорушним.

Згідно з ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Зі змісту ст. 328 ЦК України вбачається, що спадкування є однією з підстав набуття права власності.

Відповідно до ст.60,61 Сімейного Кодексу України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту.

Частиною 1 статті 369 ЦК України передбачено, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Відповідно до ч.2 ст. 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 1120 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, із якого вона оголошується померлою.

Разом з тим, статями 1216, 1217, 1221 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно ч.1 ст.1224 ЦК України не мають права на спадкування особи, які умисно позбавили життя спадкодавця чи будь-кого з можливих спадкоємців або вчинили замах на їхнє життя.

Відповідно до ч.1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Статтею 1261 ЦК України передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно зі ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини встановлений у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що спірна квартира АДРЕСА_1 була набута у період зареєстрованого шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , тобто належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності і частки їх у праві спільної сумісної власності є рівними.

Позивач ОСОБА_1 є сином померлої ОСОБА_3 , тому відноситься до кола спадкоємців першої черги і прийняв спадщину після померлої, оскільки звернувся до нотаріальної контори з відповідною заявою у передбачений законом строк.

Відповідач ОСОБА_2 не має права на спадкування, оскільки умисно позбавив життя спадкодавця.

Разом з тим відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику в справах про спадкування» роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Приймаючи до уваги, що позивач в установленому законом порядку прийняв спадщину після смерті матері, однак позбавлений можливості оформити це право в зв`язку з відсутністю документів про виділення та набуття ОСОБА_3 у період зареєстрованого шлюбу права власності на частку квартири, суд дійшов висновку, що право позивача підлягає захисту у судовому порядку.

Враховуючи надані докази, вимоги законодавства, позивач ОСОБА_1 має право на спадщину після смерті ОСОБА_3 на 1/2 частину спірної квартири.

Крім того, враховуючи, що частки співвласників в спільній сумісній власності добровільно не визначались, суд вважає за можливе визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 .

З огляду на викладене, оцінивши надані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а також належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову в повному обсязі.

Враховуюче викладене, керуючисьст.ст. 4, 10 - 13, 76 - 81, 263 - 265, 268, 273, 354 ЦПК України, ст. ст. 321, 328, 369, 372, 1216, 1217, 1221, 1224, 1258, 1261, 1270, 1297 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 19, 76, 81, 82, 264, 265, 352, 354ЦПК України, п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику в справах про спадкування», суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), третя особа Четверта Харківська державна нотаріальна контора (код 02900653, адреса місцезнаходження: вул.2-ї П`ятирічки, б.57 м.Харків) про визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів, з дня проголошення рішення до Харківського апеляційного суду, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий - суддя: В.Г. Черняк