Провадження № 2/761/4139/2025
У Х В А Л А

13 лютого 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Осаулов А.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 до Київської міської ради, ОСОБА_3 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2024 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 до Київської міської ради, ОСОБА_3 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Згідно з відповіддю Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Шевченківської РДА ОСОБА_3 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , знятий з реєстрації 16.11.2022 р. у зв`язку зі смертю.

На запит суду Київський відділ державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) підтвердив реєстрацію смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено актовий запис про смерть №21666 від 16.11.2022 р.

Згідно ст. 186 ч.1 п.6 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Відповідно до ст. 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. При цьому ЦПК України не містить визначення фізичної особи та моменту припинення цивільно-процесуальної правоздатності.

Системний аналіз вказаних норм права,дає підстави дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. При цьому, правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Вказаного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 18.12.2019 р. у справі № 127/328/17.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 помер до відкриття провадження у справі, а правонаступництво можливе тільки після набуття статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі, суддя прийшов до висновку про необхідність відмови у відкритті провадження у цивільній справі щодо відповідача ОСОБА_3 за зазначеним позовом на підставі ст. 186 ч.1 п.6 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціни позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Позовна заява щодо відповідача Київської міської ради подана з додержанням вимог ст.ст.175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення, відмови у відкритті провадження відсутні.

Як передбачено ч.2 ст. 19 та п.4 ч.2 ст. 187 ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження.

Згідно ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

При цьому, згідно з ч.3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини

Враховуючи вимоги ст.ст. 274, 276, 277 ЦПК України, значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Провадження по цивільній справі за вищеназваним позовом підлягає призначенню до розгляду в підготовчому засіданні з повідомленням учасників справи.

Керуючись ст.ст. 81, 178-181, 186, 187-192, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі щодо відповідача ОСОБА_3

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,- в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва за адресою: 03057, м. Київ, вул. Дегтярівська, 31-А, каб. №401 (4-й поверх) на 20.03.2025 року о 13:00 год.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі протягом двох днів з дня її складення в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення у відповідності до ч.5 ст. 272 ЦПК України.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву і всіх письмових доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 178, ст. 191 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити відповідачу його право пред`явити зустрічний позов у строк, встановлений судом для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/sud2610/.

Ухвала суду в частині відмови у відкритті провадження може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення, в іншій частині - ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Осаулов А.А.