ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2195/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2025 року Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О. з секретарем судового засідання Лузовою І. В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2024 року ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивачка) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі також - ОСОБА_2 , відповідач, разом - сторони) про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтований такими обставинами. Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 03.09.2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1304. Від шлюбу подружжя має дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя сторін поступово погіршувалося, що в кінцевому результаті призвело до остаточного припинення між подружжям шлюбних відносин. На даний час сторони проживають окремо одне від одного, ведення між ними спільного господарства припинено. Подальше збереження шлюбу та сімейних відносин не можливе, оскільки ними за період окремого проживання втрачено відчуття любові і ці стосунки більше не мають характер подружніх.

Ухвалою від 11.09.2024 суд залишив позовну заяву без руху і надав позивачці строк на усунення недоліків.

Ухвалою від 04.11.2024 суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання на 09.12.2024.

В судове засідання 09.12.2024 учасники справи не з`явились, у зв`язку з чим суд відклав розгляд справи на 27.01.2025.

Позивачка подала заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи без її участі та не заперечувала проти ухвалення судом заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_2 викликався в судові засідання у встановленому законом порядку за зареєстрованим місцем його проживання, проте до суду він не з`явився без повідомлення причин неявки, письмовий відзив на позов не подав.

Зважаючи на викладене суд відповідно до положень статей 280, 281 ЦПК України ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Нез`явлення сторін є підставою для розгляду справи без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у шлюбі, зареєстрованому 03.09.2010 Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1304(а.с. 36).

Подружжя має малолітню дитину - дочку ОСОБА_3 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 35).

Із позовної заяви вбачається, що внаслідок відсутності порозуміння та розбіжностей у поглядах на життєві і сімейні цінності сторони втратили почуття взаємної любові і, як наслідок, припинили шлюбно-сімейні відносини, не ведуть спільного господарства та проживають окремо.

Відповідно до положень статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається

Право на припинення шлюбу передбачене нормою статті 56 Сімейного кодексу України (далі - СК України), за змістом якої кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини, а примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість.

Частина третя статті 105 СК України визначає, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина перша статті 110 СК України).

За приписами частини другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З урахуванням сукупності установлених обставин суд дійшов до переконання, що розлад подружніх стосунків сторін не є тимчасовим явищем і передумови для збереження їх шлюбу відсутні, у зв`язку з чим визнає обґрунтованими доводи позову про те, що подальше збереження шлюбу, який наразі існує лише формально, порушить засаду добровільності шлюбу і буде суперечити інтересам позивачки, що є підставою для його розірвання.

З огляду на результат розгляду справи суд відповідно до положень статті 141 ЦПК України покладає на відповідача сплачений позивачкою судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 03.09.2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1304, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , рнокпп: НОМЕР_2 ) судовий збір в сумі 1 211,20 грн.

Рішення суду набирає законної сили, якщо після закінчення строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: