Справа № 396/2347/24
Провадження № 2/396/117/25
12.02.2025 року м. Новоукраїнка
Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді Русіної А.А.,
за участю секретаря судового засідання Новікової Я.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Новоукраїнка за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу № 396/2347/24 за позовом Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення шкоди, заподіяної незаконним виловом риби.
В провадженні Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області перебуває цивільна справа за позовом Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення шкоди, заподіяної незаконним виловом риби.
Свої вимоги позивач мотивує тим, що Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) проведено перевірку за фактом грубого порушення правил рибальства, в ході якої встановлено, що громадяни ОСОБА_1 та ОСОБА_2 здійснили вилов водних біоресурсів, (риба товстолоб у кількості 7 шт забороненими знаряддями лову (сітки месинової), що є порушенням п.3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства». За даним фактом державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу відносно відповідачів, складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постановою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 15.06.2024 у справі №396/359/22 та № 396/360/22 провадження у справі закрито у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.
Внаслідок незаконного вилову риби забороненими знаряддями лову відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 державі було завдано шкоду на загальну суму 25 466,00 грн.
Інспекцією було вжито заходів досудового врегулювання спору шляхом пред`явлення претензії від 07.04.2022, однак відповідачі у добровільному порядку шкоду не відшкодували, а тому позивач просить стягнути з відповідачів завдану шкоду.
Ухвалою судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 21.01.2025 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
Представник позивача Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) про розгляд справи повідомлено належним чином, 10.02.2025 року через систему "Електронний суд" подано заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд задовольнити. Не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідачі про розгляд справи повідомлені належним чином, ухвала про відкриття провадження у справі разом з додатками надсилалася відповідачам, які останні не отрималипро що свідчить поштовий конверт, який повернувся на адресу суду із відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою", що відповідно до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України вважається повідомлений належним чином. Відзив до суду не подали, з заявами та клопотаннями не зверталися.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.
Враховуючи норми ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, вивчивши матеріали справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що 10.03.2022 року ОСОБА_2 спільно з ОСОБА_3 грубо порушили правила рибальства, а саме здійснювали вилов водних живих біоресурсів забороненими знаряддями лову «сітки ліскові». Вилов риби здійснювався у водоймі загального користування р. Грузьке в м. Новоукраїнка, виловлено 7 особин товстолоба, у порушення ст. 28 Закону України "Про тваринний світ", п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, що підтверджується копією протоколу № 216891 від 29.03.2022 та протоколом № 216892 від 29.03.2022 (а.с.32,33).
Постановою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 15.06.2022 року в справі № 396/360/22, справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною четвертою статті 85 КпАП України, провадженням закрито в зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності (а.с.34).
Постановою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 15.06.2022 року в справі № 396/359/22, справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною четвертою статті 85 КпАП України, провадженням закрито в зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності (а.с.35).
Як вбачається з пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 10.03.2022 року, вони 10.03.2022 року близько 01.00 годині, ловили рибу на чотири сітки довжиною по 60 м кожна та висотою 2 м з вікном 90 мм вздовж берега, зловили 7 рибин товстолоба, які були вилучені представниками територіальної оборони, а вони були доставлені до Новоукраїнської РВП (а.с.26,27).
Згідно протоколу огляду місця події від 10.03.2022 року встановлено, що 10.03.2022 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 жителі м. Новоукраїнка здійснювали вилов риби на р. Грузька. Від даних осіб були відібрані пояснення, в яких вини повідомили про вилов риби забороненим знаряддям для лову. Під час огляду виявлено та вилучено чотири рибальські сітки довжиною 60 см, висотою 2 м, сім рибин товстолоба, гумовий костюм ОЗК (а.с.12-18,19-23).
Вказані речі в протоколі передані до камери зберігання речових доказів Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області (а.с.25).
Згідно розписки від 10.03.2022 волонтера ОСОБА_4 отримав від слідчого Полелюк К. рибу в кількості 7 шт. вагою 23 кг для харчування бійців ТРО (а.с.24).
Згідно довідки Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області старшого дізнавача СД старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 та начальника СП капітана поліції Чепурко П. у діях ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відсутній склад кримінального правопорушення передбаченого ст. 249 КК України, та містять ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП (а.с. 28-29).
Інспекцією було вжито заходів досудового врегулювання спору шляхом пред`явлення претензії від 07.04.2022, однак відповідачі у добровільному порядку шкоду не відшкодували, а тому позивач просить стягнути з відповідачів завдану шкоду (а.с.36)
Частиною четвертою статті 85 КУпАП передбачено відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).
Згідно з підпунктом 9 пункту 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року № 700, забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: - підсакою діаметром більше 100 см або «хваткою» («павуком») розмір яких перевищує 1х1 м із кроком вічка сіткового полотна більше 10 мм для добування (вилову) раків, живця та принад;
Судом встановлено, що справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 85 КпАП України, провадженням закрито в зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, відповідно до статті 38 КУпАП.
Положеннями статті 38 КУпАП визначено, що якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій шостій цієї статті.
Згідно статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: 1)відсутність події і складу адміністративного правопорушення; 2)недосягнення особою на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку; 3) неосудність особи, яка вчинила протиправну діючи бездіяльність; 4)вчинення дії особою в стані крайньої необхідності або необхідної оборони; 5)видання акта амністії, якщо він усуває застосування адміністративного стягнення; 6)скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність; 7) закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38цього Кодексу; 8)наявність потому самому факту щодо особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, постанови компетентного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, або не скасованої постанови про закриття справи про адміністративне правопорушення, а також повідомлення про підозру особі у кримінальному провадженні поданому факту; 9) смерть особи, щодо якої було розпочато провадження в справі.
Така обставина, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи в скоєнні адміністративного правопорушення.
За наведених обставин, суд приходить до висновку, що оскільки провадження у справі відносно ОСОБА_1 та ОСОБА_2 закрито не за реабілітуючими обставинами, в їх діях вбачається вина у спричиненні шкоди водним живим ресурсам, так як факт проведення відповідачами лову риби підтверджується вилученим у них знаряддям лову та об`єктами тваринного світу рибою, їх письмовими поясненнями та іншими письмовими доказами.
Відповідно до положень статті 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
У статті 66 Конституції України закріплений обов`язок кожного не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Статтею 10 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Згідно статті 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Відповідно до частини першої статті 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», порушення вимог цього Закону тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Статтею 63 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Як вбачається з розрахунку збитків проведеного згідно такс (Із змінами , внесеними згідно Постановою КМУ від 06 жовтня 2021 року № 1039), розмір шкоди завданої ОСОБА_1 та ОСОБА_2 становить: - товстолоб 7 екземпляри х 3638,00 = 25 466,00 гривень. Таким чином загальний розмір збитків становить 25 466,00 грн.
Відповідно до частини четвертої, п`ятої статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Згідно частини першої статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно із вимогами ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Жодних доказів на спростування викладених у позові обставин відповідачем суду не надано.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відповідачі своїми діями, завдали шкоду, яку добровільно не відшкодували, а тому позов підлягає до задоволення та стягнення з відповідачів шкоди у розмірі 25 466 грн 00 коп, заподіяну внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства.
Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Статтею 89 ЦПК України визначено, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про задоволення позову.
Відповідно до положень частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем при поданні до суду позовної заяви сплачено судовий збір в розмірі 3028.00 гривень, який підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача.
Керуючись статтями 13, 66 Конституції України; статтями 38, 85, 247 КУпАП; Законом України «Про тваринний світ»; Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»; статтями 15, 16, 1166 ЦК України; статтями 4, 5, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 56, 76, 78, 81, 89, 128, 258, 259, 263-265, 280-283, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Позов Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення шкоди, заподіяної незаконним виловом риби - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення судом першої інстанції. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку після закінчення строку для подання апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення суду складено 12.02.2025 року.
Суддя: А. А. Русіна