Справа № 135/680/21
Провадження № 2-п/135/2/25
УХВАЛА

Іменем України

17.02.2025 м.Ладижин

Суддя Ладижинського міського суду Вінницької області Корнієнко О.М., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ладижинського міського суду Вінницької області від 7 вересня 2021 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,

ВСТАНОВИВ:

13 лютого 2025 року відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду зі заявою про перегляд заочного рішення Ладижинського міського суду Вінницької області від 7 вересня 2021 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Свої вимоги заявник обґрунтовував тим, що заочним рішенням Ладижинського міського суду Вінницької області від 7 вересня 2021 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг. 6 лютого 2025 року нею було отримано постанову про відкриття виконавчого провадження №77005107 з виконання виконавчого листа №135/680/21, виданого 07.09.2021 року Ладижинським міським судом Вінницької області. В обґрунтування поданої заяви зазначає, що відповідач участі в розгляді справи не брала, позовної заяви з додатками не отримувала, і так само не отримала заочне рішення суду, а тому має право подати заяву про скасування заочного рішення.

Оглянувши матеріали заяви відповідача по справі про перегляд заочного рішення, суд приходить до висновку про залишення без розгляду заяви, виходячи з такого.

Встановлено, що заочним рішенням від Ладижинського міського суду Вінницької області від 7 вересня 2021 року було задоволено позов «ДТЕК Західенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

За положеннями ст. ст. 126-127 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За загальним правилом метою встановлення строків є надання визначеності у реалізації суб`єктами правовідносин своїх прав та обов`язків. З настанням або закінченням відповідного строку пов`язане виникнення, зміна чи припинення правовідносин.

Строк як відрізок часу обмежує дію суб`єктивних прав та обов`язків. Водночас процесуальний строк - це встановлений законом або визначений судом проміжок часу, протягом якого суд або учасники судового процесу мають право або зобов`язані вчинити певну процесуальну дію чи сукупність таких дій.

Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу.

Отже, запровадження строку, у межах якого особа може звернутися до суду з позовом, заявою, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності та забезпечення здійснення судових процедур у межах розумних строків.

У низці рішень ЄСПЛ принцип правової визначеності трактується у контексті дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (справи «Рябих проти Росії», пункти 51, 52, «Брумареску проти Румунії», пункт 61).

Встановлення строків звернення до суду із заявою чи скаргою у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для учасників справи того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте судом рішення або здійснена дія не підлягатимуть скасуванню.

Наслідки пропуску процесуальних строків на вчинення процесуальних дій передбачені у статті 126 ЦПК України. Відповідно до частини першої цієї статті із закінченням встановленого законом або судом строку втрачається право на вчинення процесуальних дій. Таке право втрачається в силу закону, тому не потребує додаткового визнання судом. Суд лише констатує пропуск процесуального строку та відсутність поважних причин для його поновлення, якщо була подана заява про поновлення такого строку. Окремо ЦПК України встановлює наслідки подання документів після закінчення процесуальних строків. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, суд зобов`язаний залишити без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (частина друга статті 126 ЦПК України).

За загальним правилом пропуск процесуальних строків має наслідком втрату права на вчинення процесуальної дії, а для суду настає обов`язок застосувати передбачені ЦПК України наслідки подання документів після закінчення процесуальних строків. Під залишенням документів без розгляду треба розуміти відмову суду давати правову оцінку поданому з пропуском строку документу. Отже, перевірка судом дотримання процесуальних строків при поданні процесуальних звернень учасниками процесу відбувається ex officio.

Водночас відсутність у главі 11 «Заочний розгляд справи» розділу III «Позовне провадження» ЦПК України прямої вказівки на ті повноваження суду, які мають бути ним реалізовані у разі пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, дає підстави для висновку про те, що відповідно до загальних положень ЦПК України про наслідки пропуску процесуальних строків (частина друга статті 126 ЦПК України) така заява має бути залишена без розгляду.

Даний правовий висновок міститься в постанові ВП ВС від 12 червня 2024 року у справі № 756/11081/20, провадження № 14-25цс24, який згідно ч.4 ст.263 ЦПК України суд застосовує до спірних правовідносин.

Як вбачається з матеріалів справи заочне рішення ухвалено судом 7 вересня 2021 року. Копію заочного рішення було направлено відповідачу. Відповідач отримала копію заочного рішення 16 вересня 2021 року, про що міститься розписка на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення у матеріалах справи.

Клопотання про поновлення строку звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду, відповідач не подавала.

Враховуючи те, що відповідач звернулася до суду зі заявою про перегляд заочного рішення лише 13 лютого 2025 року, то суд вважає, що відповідачем пропущено визначений ст. 284 ЦПК України строк на подання заяви про перегляд заочного рішення. В зв`язку з чим заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ладижинського міського суду Вінницької області від 7 вересня 2021 року слід залишити без розгляду, в зв`язку з порушенням відповідачем строку звернення до суду із вказаною заявою.

Керуючись ст. 126,127,284 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ладижинського міського суду Вінницької області від 7 вересня 2021 року в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя