УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" лютого 2025 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Колесник С.А.,

за участю секретаря Смаль Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Харкова цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

УСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Універсал Банк» звернулось до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання банківських послуг «Монобанк» від 03.02.2022 року у розмірі 8087.25 грн. станом на 24.09.2024, в тому числі: загальний залишок заборгованості на наданим кредитом (тіло кредиту) 8087.25 грн., та судовий збір в розмірі 3028,00 грн.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.12.2024 справу передано для розгляду судді Колесник С.А.

Ухвалою суду від 09.12.2024 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

09.01.2025 представником позивача АТ «Універсал Банк» Мєшнік К.І. через систему «Електронний суд» подано клопотання про закриття провадження у справі, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 49 ЦПК України, у зв`язку з відмовою позивача від позову, вказуючи, що заборгованість була погашена Відповідачем після подачі позову до суду, а отже позовні вимоги були задоволені перед Позивачем, що є підставою для закриття провадження на підставі п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України та вирішити питання про повернення судового збору.

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені судом своєчсно та належним чином.

У зв`язку з неявкою сторін у судове засідання, відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши фактичні обставини справи та враховуючи клопотання представника позивача, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі з таких підстав.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України визначено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Разом з тим, поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

У постанові від 20.09.2021 у справі № 638/3792/20 Об?єднана палата Верховного Суду сформулювала позицію, відповідно до якої «суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред?ялення позову, та і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення за умови, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань».

Разом із тим, за актуальною станом на зараз практикою Верховний Суд керується підходом, аналогічним викладеному у постанові від 20.04.2019 у справі № 456/647/18. Згідно з цим підходом: «За змістом пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо встановить, що предмет спору був відсутній на час пред`явлення позову. Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні). Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо».

Відповідну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 11.01.2024 у справі № 757/15298/22-ц; від 07.02.2024 у справі № 204/3106/22; від 04.04.2024 у справі № 757/42718/21-ц; від 22.05.2024 у справі № 204/1150/23; від 05.06.2024 у справі № 756/6412/23.

З матеріалів справи вбачається, що на час пред`явлення позову до суду і на час відкриття провадження у даній справі, предмет спору існував та був задоволений відповідачем після відкриття провадження у справі.

Таким чином, відсутні підстави для закриття провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України за відсутністю предмету спору.

Однак, п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України визначено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Таким чином, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження у даній цивільній справі на підставі п.4 ч.1 ст.255 ЦПК України, так як фактично позивач відмовився від позову і така відмова прийнята судом.

Згідно ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За змістом ч. 2 ст. 255 ЦПК України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.3 ст.7 Закону України «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Як вбачається з платіжного доручення №0 від 19.11.2024, позивачем при зверненні з даним позовом сплачено судовий збір в сумі 3028,00 грн.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне повернути позивачу з державного бюджету 50 % сплаченого судового збору в сумі 1514,00 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 142, 255, 256, 352, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості на підставі п.4 ч.1 ст.255 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку з відмовою позивача від позову та прийняття судом даної відмови.

Згідно ч.2 ст. 256 Цивільного процесуального кодексу України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова Харківської області повернути Акціонерному товариству «Універсал банк» 50 % судового збору у розмірі 1514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) грн. 00 коп., сплаченого на підставі платіжного доручення №0 від 19.11.2024.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 12.02.2025.

Суддя Колесник С.А.