Справа № 621/4240/24
Провадження № 2/621/282/25
РІШЕННЯ

Іменем України

13 лютого 2025 року м. Зміїв

Зміївський районний суд Харківської області:

головуючий - суддя Вельможна І.В.,

секретар судового засідання Лацько А.В.,

позивач ОСОБА_1 ,

представник позивача адвокат Сергієнко Світлана Михайлівна,

відповідач 1 Зміївська міська рада Чугуївського району Харківської області,

відповідач 2 ОСОБА_2 ,

відповідач 3 - ОСОБА_3 ,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Зміївської міської ради Чугуївського району Харківської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

у с т а н о в и в:

15.11.2024 ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Зміївської міської ради Чугуївського району Харківської області в якому просила визначити їй додатковий строк, тривалістю три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері - ОСОБА_4 .

У подальшому, 19.12.2024 до участі у справі в якості відповідачів залучено ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , яка була матір`ю позивача ОСОБА_1 та відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

На день смерті ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) вона була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Інших осіб, які б були зареєстровані у будинку за вказаною адресою немає.

ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 був батьком позивача ОСОБА_1 та відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

27.08.2024 ОСОБА_1 звернулась до Зміївської державної нотаріальної контори Харківської області із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_4 .

27.08.2024 державним нотаріусом Зміївської державної нотаріальної контори Харківської області було розглянуто заяву ОСОБА_1 та надано відповідь в якій їй повідомлено, що її заява не може бути зареєстрована в Спадковому реєстрі, оскільки подана після спливу шестимісячного терміну з дня відкриття спадщини. Також ОСОБА_1 було роз`яснено, що встановлення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини можливе тільки у судовому порядку.

ОСОБА_1 стверджує, що не подала заяву про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк після смерті матері за станом свого здоров`я, оскільки 15.07.2024 вона захворіла на гострий бартолініт, у зв`язку із чим, з 15.07.2024 проходила лікування.

Зазначені обставини стали підставою для звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою судді Зміївського районного суду Харківської області від 19.11.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 09.12.2024.

Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 09.12.2024 за клопотанням представника позивача було витребувано докази, у зв`язку із підготовче засідання відкладено до 24.12.2024.

19.12.2024 представником позивача подано змінену позовну заяву, яку ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 24.12.2024 прийнято судом до провадження, підготовче засідання відкладено до 15.01.2025.

Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 15.01.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 13.02.2025.

13.02.2025 належним чином учасники справи в судове засідання не з`явилися.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Сергієнко С.М. надала до канцелярії суду заяву відповідно до якої просила проводити розгляд справи за її відсутності та без участі позивача. На задоволенні позовних вимог наполягала в повному обсязі з підстав викладених у позові.

Представник відповідача Зміївської міської ради Чугуївського району Харківської області Заможська К.В. до канцелярії суду надала заяву відповідно до якої, просила проводити розгляд справи за відсутності представника Зміївської міської ради Чугуївського району Харківської області за наявними матеріалами у справі.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про причини неявки не повідомили. 15.01.2025 до канцелярії суду надали заяви, відповідно до яких просили проводити розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги ОСОБА_1 визнали у повному обсязі та просили їх задовольнити.

Відповідно до частини 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У зв`язку з неявкою осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглянув цивільну справу без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального запису.

Суд, ознайомившись з матеріалами справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, прийшов до наступного висновку.

Частинами 1, 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до статей 76 - 81 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Судовим розглядом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Зазначене підтверджується копією свідоцтва про смерть, Серії НОМЕР_1 від 17.06.2022 (а. с. 7).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Зазначене підтверджується копією свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_2 від 19.01.2024 (а. с. 6).

З копії свідоцтва про народження, серії НОМЕР_3 від 10.10.1970 вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_6 народилась ОСОБА_6 , батьками якої є ОСОБА_5 батько, ОСОБА_4 мати (а. с. 10).

З копією свідоцтва про укладення шлюбу, серії НОМЕР_4 вбачається, що 17.09.1988 ОСОБА_6 зареєструвала шлюб з ОСОБА_7 , у зв`язку з чим змінила прізвище (а. с. 11).

Відтак, факт родинних відносин між померлим ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та позивачкою ОСОБА_1 є судом встановлений.

Так само, факт родинних відносин між померлим ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 ) і ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та відповідачами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, а саме, копією свідоцтва про народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , копією свідоцтва про укладення шлюбу між ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 (а. с. 46, 47, 50).

З копії відповіді відділу надання адміністративних послуг Зміївської міської ради Чугуївського району Харківської області (№ 1777 від 13.08.2024) вбачається, що на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , окрім неї ніхто зареєстрований не був (а. с. 12).

З копії листа завідувача Зміївської державної нотаріальної контори Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Чернолясової Т.В. (№ 849/01-16 від 27.08.2024) вбачається, що 27.08.2024 до нотаріальної контори надійшла заява від ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про права на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_4 . Після перевірки нотаріусом поданих документів встановлено, що на час смерті ОСОБА_4 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , разом з нею ніхто не був зареєстрований. Із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк до нотаріальної контори не звертався. У зв`язку з пропуском шестимісячного строку, нотаріусом не зареєстровано заяву у Спадковому реєстрі. Разом із тим нотаріусом роз`яснено, що встановлення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини можливе тільки у судовому порядку (а. с. 13).

За клопотанням представника позивача, судом було витребувано інформацію від Зміївської державної нотаріальної контори Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, що кола осіб, які звертались до нотаріальної контори після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 та наявності (відсутності) складених останньою заповітів.

На виконання ухвали суду про витребування доказів, Зміївською державною нотаріальною конторою Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надано лист (№ 1301/01-16 від 17.12.2024) з якого вбачається, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_10 ОСОБА_4 , з заявами про прийняття або відмову від спадщини, у встановлений законом шестимісячний термін до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався. Заповіти в конторі не складались. Свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а. с. 35).

На підтвердження зазначеної у листі інформації, нотаріусом надано: Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 79545802 від 14.12.2024; Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 79545801 від 14.12.2024 (а. с. 36, 37).

Судовим розглядом встановлено, що позивач зверталась 27.08.2024 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 своєї матері ОСОБА_4 . Заява була подана після спливу строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України. У зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання такої заяви, нотаріусом не було зареєстровано її у Спадковому реєстрі та роз`яснено право на звернення до суду

Відповідно до статті 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до частини 1 статті 1222 Цивільного кодексу України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу статей 1216 - 1218 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статей 1220 - 1221, 1223 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно зі статтями 1268 - 1270 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статей 1273 - 1275 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом, є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

Пропуск шестимісячного строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Спадкодавець ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , отже спадкоємці повинні були звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до 19.07.2024.

Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Як зазначалося вище ОСОБА_1 зверталася до нотаріуса із заявою з відповідною заявою, а отже, здійснила всі дії, передбачені Цивільним кодексом України для вираження волевиявлення отримати Свідоцтво про право на спадщину, проте, позивачка пропустила строк звернення до нотаріуса.

Верховний Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України, можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16, Верховним Судом у постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18), від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17 (провадження № 61-48230св18), від 11 серпня 2021 року у справі № 720/1079/19 (провадження № 61-14663св20), від 22 січня 2020 року у справі № 592/18695/18 (провадження № 61-13558св19).

З копії консультаційного висновку спеціаліста КНП "Зміївська центральна районна лікарня" Зміївської міської ради Харківської області від 15.07.2024 вбачається, що ОСОБА_1 мала хворобу та проходила курс лікування. Після проходження курсу лікування, згідно вказаного висновку їй встановлено повторну явку до лікаря 22.07.2024.

Відтак, позивачка ОСОБА_1 на момент закінчення визначеного законом строку в шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини (19.07.2024), з 15.07.2024 проходила лікування.

Позивачкою ОСОБА_1 та її представником надано суду належні та допустимі докази підтвердження факту поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому суд зазначає, що позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Ухвалення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивачки на справедливий суд відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (стаття 5 Цивільного процесуального кодексу України).

Враховуючи, що після смерті матері позивач ОСОБА_1 є спадкоємицею першої черги, яка виявила намір прийняти спадщину, відповідачі по справі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (діти спадкодавці ОСОБА_4 ) позов визнають, із заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивачка вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з об`єктивними обставинами, а тому підстави пропущення строку для прийняття спадщини позивачкою ОСОБА_1 суд визнає поважним.

Суд вважає достатнім визначити ОСОБА_1 строк терміном в три місяці для подання нею заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини.

На підставі викладеного суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі.

Керуючись статтями 1216 - 1218, 1220 - 1223, 1268 - 1270, 1272 - 1275 Цивільного кодексу України, статтями 5, 10, 11, 12, 13, 76 - 81, 247, 259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Зміївської міської ради Чугуївського району Харківської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_5 ) додатковий строк, тривалістю три місяці від дня набрання даним рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене повністю або частково до Харківського Апеляційного суду через Зміївський районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги в тридцяти денний строк з дня його проголошення або в порядку частини 2 статті 354 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст судового рішення складено 13.02.2025.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач 1 Зміївська міська рада Чугуївського району Харківської області, , юридична адреса: 63404, Харківська область, Чугуївський район, м. Зміїв, вул. Адміністративна, 9.

Відповідач 2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_3 , адреса фактичного проживання: АДРЕСА_4 .

Відповідач 3 - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_7 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_5 .

Головуючий: