Справа № 468/2476/24
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.02.2025 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого - судді Муругова В.В., за участю секретаря судового засідання Рафальської К.В., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду м. Баштанка цивільну справу №468/2476/24 за позовом ОСОБА_1 до Баштанської міської ради Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (третя особа ОСОБА_2 ),

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . На обґрунтування вимог позивач в позовній заяві зазначив, що після смерті його брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилась спадщина. Позивач як рідний брат спадкодавця є спадкоємцем другої черги після померлого ОСОБА_3 за законом. Позивач пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. На думку позивача, строк для звернення до нотаріальної контори був пропущений з поважних причин, оскільки він розраховував на те, що строк на прийняття спадщини протягом військового стану становить 10 місяців відповідно до ПКМУ від 28.02.2022 року №164, крім того не знав про наявність спадкового майна після померлого, натомість пропустив строк на прийняття спадщини на 16 днів. Заяву про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 вчасно подала третя особа ОСОБА_2 , проте рішенням Баштанського районного суду Миколаївської області по справі №468/1642/23 в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 відмовлено, оскільки такий позов поданий до неналежного відповідача, який не входить до кола спадкоємців померлого.

Посилаючись на викладене, позивач просив про визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 строком в два місяці.

В тексті позову позивач вказав про підтримання позову.

Від відповідача Баштанської міської ради Миколаївської області надійшла заява про визнання позову та розгляд справи за відсутності їх представника.

Залучений позивачем до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_2 до суду не з`явився, про час та місце судового провадження повідомлявся вчасно та належним чином, від нього не надходили пояснення на позов чи заяви про відкладення судового засідання.

Визнання відповідачем позову не суперечить вимогам закону та не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб.

Висновки суду щодо цього ґрунтуються на тому, що зі змісту наданої нотаріусом копії спадкової справи після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , слідує, що заяву про прийняття спадщини подав лише ОСОБА_2 , проте відповідно до рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 19.11.2024 року по справі №468/1642/23 ОСОБА_2 не входить до кола спадкоємців померлого ОСОБА_3 , тому факт його звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в такому випадку правового значення не має та не породжує для нього настання будь-яких наслідків щодо набуття права на спадкове майно.

Це узгоджується з висновками, викладеними в постанові Верховного Суду від 05.03.2024 року по справі №285/1869/22.

Крім того в цій же постанові Верховний Суд вказав, що відповідне судове рішення повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків такої особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення судом першої інстанції є така особа, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах. Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. Будь-який інший правовий зв`язок між такою особою і сторонами спору не може братися до уваги.

З огляду на вказане вище, визнання відповідачем Баштанською міською радою Миколаївської області позову не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, в тому числі залученого позивачем до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_2 , та не порушує вимог закону і відповідно до ч.3 ст.200, ч.4 ст. 206 ЦПК України є підставою для задоволення позову на підготовчому засіданні.

З огляду на те, що належним чином повідомлені сторони до суду не з`явилися, в матеріалах справи є достатньо даних про права та обов`язки сторін, суд ухвалив про слухання справи за відсутності сторін.

Дослідивши наявні у справі матеріали (копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01.08.2023 року; копію спадкової справи №47/2023 після смерті ОСОБА_3 ), суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, які визнані відповідачем, і можливість задоволення позову у зв`язку з визнанням позову відповідачем.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина на земельні ділянки площею 5,1557 га та 1,7143 га в межах території Баштанської міської ради.

Позивач є спадкоємцем після померлого за законом другої черги як рідний брат, проте протягом встановленого законом шестимісячного строку не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Зазначені правовідносини врегульовані ст.ст. 1269 ч.1; 1270 ч.1; 1272 ч.3 ЦК України, із змісту яких слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але не проживав на час відкриття спадщини із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з постановою Верховного Суду від 17.10.2018 року №681/203/17-ц вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

При цьому відповідач визнав пред`явлений до нього позов про визначення позивачу додаткового строку для прийняття ним спадщини після померлого ОСОБА_3 і оскільки інші спадкоємці, які б прийняли спадщину та мали б правові підстави для набуття права на спадкове майно немає, то суд, з врахуванням принципу пропорційності, вважає можливим визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню.

Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

За такого, у зв`язку з визнанням відповідачем позову позов підлягає задоволенню.

Оскільки позов підлягає задоволенню у зв`язку з визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, то відповідно до ч.1 ст. 142 ЦПК України, ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» позивачу має бути повернуто з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 12; 13; 82; 200; 206; 264; 265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Баштанської міської ради Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженцю с. Новосергіївка Баштанського району Миколаївської області, визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Баштанка Баштанського району Миколаївської області, тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Повернути з державного бюджету ОСОБА_1 50 відсотків сплаченого при зверненні до суду судового збору згідно з квитанцією № 9364-0476-7021-199 від 19.12.2024 року в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана Миколаївському апеляційному суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 );

Відповідач: Баштанська міська рада Миколаївської області (вул. Героїв Небесної Сотні, 38 м. Баштанка Баштанського району Миколаївської області, ідентифікаційний код 04376469);

Третя особа: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ).

Повне судове рішення складене 13.02.2025 року.

суддя: