Справа №760/2072/25 Провадження №2-з/760/90/25
УХВАЛА

«12» лютого 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі:

головуючої судді Тесленко І.О.,

за участю секретаря судового засідання Бережної С.П.,

заявника (представника особи, яка може набути статус позивача ) Швачко О.В.,

представника особи, яка може набути статус відповідача Цимбал Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Швачка Олексія Вікторовича, інші особи, які можуть отримати статус учасників справи: ОСОБА_2 , Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кошева Валерія Олексіївна, про забезпечення доказів до подання позовної заяви,

ВСТАНОВИВ:

23 січня 2025 року представник заявника ОСОБА_1 адвокат Швачка Олексій Вікторович звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва із заявою про забезпечення доказів до подання позовної заяви.

В обґрунтування заяви зазначив, що 25 травня 2011 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 уклали договір довічного утримання (догляду), зареєстрований у реєстрі за № 256, посвідчений приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Кошевою Валерією Олексіївною, використано бланки ВРІ 987043, 987044, 987045. 10 грудня 2024 року Київський відділ державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зробив відповідний актовий запис № 20311 про смерть ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є донькою померлого ОСОБА_3 , відтак є спадкоємицею першої черги. 26 грудня 2024 року помічник приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кошева В.О. відмовилась приймати у ОСОБА_1 заяву про видачу копії договору довічного утримання (догляду), укладеного 25 травня 2011 року, зареєстрованого за № 256, бланки ВРІ 987043, 987044, 987045. У зв`язку з цим 28 грудня 2024 року ОСОБА_1 скерувала письмову заяву про видачу копії договору - копію договору довічного утримання (догляду), укладеного 25 травня 2011 року, зареєстрованого за № 256, бланки ВРІ 987043, 987044, 987045 в спосіб поштового відправлення. Адвокат Швачко О.В., який представляє інтереси ОСОБА_1 , під час надання їй правової допомоги, опитав свідків, які знали померлого, та стверджують про відсутність утримання (допомоги) померлого ОСОБА_3 , (за період з 2011року по 2024 рік), зокрема ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Втім, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кошева В.О. не надіслала ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , протягом п`яти робочих днів з дня отримання (13 січня 2025 року), копію договору довічного утримання (догляду), укладеного 25 травня 2011 року, зареєстрованого за № 256, бланки ВРІ 987043, 987044, 987045. За обставин, встановлених за результатами опитування свідків, ОСОБА_1 має намір звернутись до суду з позовною заявою про визнання договору довічного утримання (догляду), укладеного 25 травня 2011 року, сторонами якого є відчужувач - ОСОБА_3 , набувач - ОСОБА_2 , недійсним, відтак є необхідність забезпечення доказів в спосіб допиту свідків, витребування доказів. Так, допит свідків ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 є необхідним до пред`явлення позовної заяви про визнання договору недійсним, тому що допит свідків згодом може стати неможливим через їх похилий вік. До того ж, витребування копії договору довічного утримання (догляду), укладений 25 травня 2011 року, сторонами якого є відчужувач - ОСОБА_3 , набувач - ОСОБА_2 у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кошевою Валерії Олексіївни є необхідним для обґрунтування позовної заяви про визнання договору недійсним в зв`язку з тим, що подання такого доказу не можливе з огляду на нотаріальну таємницю. Разом з тим, з огляду на показання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , витребування у Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної Служби України відомостей про перетин державного кордону ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за період з 2011 року по 2024 рік є необхідним для доведення обставин невиконання договору про утримання (догляду) ОСОБА_3

11 лютого 2025 року через «Електронний суд» від Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кошевої В.О. надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

В судовому засіданні представник заявника (особи, яка може набути статус позивача) заяву підтримав, просив її задовольнити з підстав, які в ній викладені. Також, зазначив, що в строки встановлені ЦПК України він в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою про визнання договору фіктивним та набуття права власності в порядку спадкування. Дана справа була розподілена судді Солом`янського районного суду м. Києва Застрожніковій К. С.

Представник особи, яка може набути статус відповідача у справі ОСОБА_2 - адвокат Цимбал Н.В. в судове засідання з`явилась, зазначила, що вона не заперечує проти витребування від нотаріуса відповідного договору, але вважає, що з відповідним клопотанням представник позивача міг звернутись в межах вже поданого позову, крім того, ОСОБА_2 на її думку сама може надати іншій стороні копію зазначеного договору. Також, вказала, що у випадку задоволення вимоги про допит свідків це буде затягувати розгляд справи, суд може допитати свідків при розгляді відповідної справи за поданим позовом.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином, про що в матеріалах справи наявні відповідні докази.

Відповідно до ч. 3 ст. 118 ЦПК України, заявник та інші особи, які можуть отримати статус учасників справи, повідомляються про дату, час і місце судового засідання, проте їх неявка не перешкоджає розгляду поданої заяви.

Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали заяви та додані до неї документи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1- 3 ст. 116 ЦПК України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Отже, забезпечення доказів - це вжиття судом заходів, направлених на закріплення і збереження доказів. Підставою забезпечення доказів є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення доказів може утруднити чи зробити неможливим збирання чи подання доказів або засіб доказування може бути втрачений.

За змістом наведених норм обов`язковою умовою для вжиття судом заходів щодо забезпечення доказів є встановлення обставин, які дають підстави для висновку, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Обов`язок доведення таких обставин покладається на особу, яка звертається до суду із заявою про забезпечення доказів.

Згідно з п. п. 4 - 6 ч. 1 ст. 117 ЦПК України, у заяві про забезпечення доказів зазначається: докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів; спосіб, у який заявник просить суд забезпечити докази, у разі необхідності особу, у якої знаходяться докази.

Під час вирішення питання про забезпечення доказів суд враховує не тільки права та інтереси заявника, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені, у зв`язку із задоволенням заяви про забезпечення доказів.

За змістом ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З огляду на вказані вище норми цивільного процесуального законодавства України можна дійти висновку, що процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування та допиту, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено або збирання або подання останніх стане згодом неможливим чи утрудненим.

Забезпечення доказів - це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмету доказування і мають значення, потрібні для вирішення справи, але, насамперед, спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов, суд може вжити заходів для забезпечення доказів.

Тобто, забезпечення доказів - це механізм не лише здобути докази, які стосуються предмета доказування і мають значення та / або потрібні для вирішення справи, а й насамперед запобігти їх імовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 9901/845/18.

Отже, процесуальним порядком та механізмом забезпечення доказів передбачено, що суд, розглядаючи заяву про забезпечення доказів, має з урахуванням обґрунтування необхідності забезпечення доказів пересвідчитися, зокрема, в тому, що зволікання з цим питанням поставить під загрозу можливість подання доказів у майбутньому (вони можуть бути знищені, пошкоджені, втратити свою доказову цінність тощо).

Аналіз вищезазначених процесуальних норм, що регулюють порядок вирішення вказаного питання, дає можливість зробити висновок про те, що задовольняючи заяву про забезпечення доказів, суд має пересвідчитися в тому, що у особи, яка бере участь у справі є складнощі в отриманні відповідних доказів, тобто об`єктивної неможливості одержання та подання доказового матеріалу до суду особисто, через обставини, які перешкоджають такому поданню. Ці складнощі можуть мати юридичний та фактичний характер. Складнощі юридичного характеру полягають в тому, що на заваді одержанню та поданню доказу є норма закону забороняючого характеру, яка обмежує доступ особи до потрібної доказової інформації. Фактичні складнощі в одержанні доказів мають місце, коли, незважаючи на вжиті особою заходи, потрібний їй доказ одержати не вдалося.

Крім того, основною складовою обґрунтованості заяви про забезпечення доказів необхідна доведеність обставин, що існують достатні підстави вважати, що такі докази будуть втрачені в подальшому або їх збирання або подання стане згодом неможливим чи утрудненим.

Надавши юридичну оцінку заяві про забезпечення доказів, з урахуванням викладених у ній обставин, суд дійшов висновку, що остання не відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 116 ЦПК України, не містить обґрунтувань та доказів на підтвердження наявності реальних ризиків чи загроз того, що докази, про забезпечення яких представник заявника звернувся до суду, можуть бути втрачені або їх збирання або подання стане згодом неможливим чи утрудненим.

Таким чином, представником заявника не обґрунтовано та не доведено наявності підстав для забезпечення доказів у порядку статей 116 - 118 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку , що заява представника заявника (особи, яка може набути статус позивача) ОСОБА_1 - адвоката Швачка Олексія Вікторовича про забезпечення доказів до подання позовної заяви задоволенню не підлягає.

Крім того, суд вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до положень ст. 84 ЦПК України, ОСОБА_1 (як позивач по справі за поданим вже до Солом`янського районного суду м. Києва позовом) має право як учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, подати відповідне клопотання про витребування доказів судом, а також, надати заяву суду, який розглядає справу, про допит свідків у справі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 116 -118, 260-261, 263, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника заявника (особи, яка може набути статус позивача) ОСОБА_1 - адвоката Швачка Олексія Вікторовича, інші особи, які можуть отримати статус учасників справи: ОСОБА_2 , Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кошева Валерія Олексіївна, про забезпечення доказів до подання позовної заяви, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І. О. Тесленко