ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 691/173/25
провадження № 2/691/341/25
УХВАЛА

про залишення позову без руху

14 лютого 2025 рокум. Городище

Суддя Городищенського районного суду Черкаської області Синиця Л. П., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини, зобов`язання звільнити житлове приміщення та встановлення заборони на наближення,

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини, зобов`язання звільнити житлове приміщення та встановлення заборони на наближення.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за вказаним позовом, суддя дійшов висновку, що таку позовну заяву слід залишити без руху, оскільки її подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

Частина 1 статті 4 ЦПК України передбачає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В порушення зазначеної статті в позовній заяві не зазначені обставини наявності спору між сторонами щодо місця проживання дитини, щодо зобов`язання звільнити житлове приміщення, щодо встановлення заборони на наближення, та докази, що їх підтверджують.

У позовній заяві позивач, згідно частини 1 статті 175 ЦПК України, викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно частини 1 статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Відповідно до частини 4 статті 188 ЦПК України, не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

У прохальній частині позовної заяви позивач просить: 1) розірвати шлюб; 2) визначити місце проживання неповнолітньої дитини з нею; 3) зобов`язати відповідача звільнити житлове приміщення, що належить її матері ОСОБА_3 , до 1 травня 2025 року; 4) заборонити відповідачу наближатися до неї та їх спільної дитини ближче ніж на 200 метрів.

Щодо вимоги про визначення місця проживання неповнолітньої дитини, то за загальним правилом за відсутності спору щодо того, з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти суд може вирішити питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу. Лише за наявності такого спору між батьками суд повинен роз`яснити сторонам порядок вирішення питання про визначення місця проживання дитини (постанова Верховного суду від 15 січня 2020 року у справі № 200/952/18).

З позовної заяви не вбачається, що між подружжям існує спір про визначення місця проживання дитини, позивач не вказує, чи зверталася вона або відповідач до органу опіки та піклування з питань визначення місця проживання дитини, які заходи органом опіки та піклування вживались.

До матеріалів позовної заяви не додано висновок органу опіки і піклування щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, яка бажає проживати з дитиною, а також на підставі інших документів, що стосуються справи, як це передбачено ст. 19 СК України.

Щодо вимог зобов`язати відповідача звільнити житлове приміщення, що належить її матері ОСОБА_3 , до 1 травня 2025 року; заборонити відповідачу наближатися до неї та їх спільної дитини ближче ніж на 200 метрів, то в порушення ч. 1 ст. 188 ЦПК України у позові не викладено обставин і не зазначено доказів, яким чином пов`язані між собою підставами виникнення або поданими доказами основна та похідні, на думку позивача, позовні вимоги.

Спільний розгляд, різних не взаємопов`язаних між собою позовних вимог, може ускладнити вирішення справи, може призвести до безпідставного затягування розгляду позову, тому зазначені вище вимоги повинні розглядатися окремо.

У позовній заяві не викладено обставин і не зазначено доказів того, у чому конкретно полягає однорідність позовних вимог про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, а також інших вимог, які не взаємопов`язані між собою, регулюються різними нормами права і правильність вирішення позовних вимог про розірвання шлюбу, не залежить від правильності інших заявлених позовних вимог.

Ненадання таких доказів суперечить пункту 5 частини 3 статті 175 ЦК України.

В постанові Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 200/952/18 (провадження № 61-14859св19) вказано, що під час вирішення питання про визначення місця проживання дитини участь органу опіки та піклування є обов`язковою, а позивач до заяви про визначення місця проживання дитини повинен надати висновок органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини з одним із батьків, характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (суд обов`язково враховує стан здоров`я і батьків, і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов, документи, що підтверджують право власності на житло.

Отже, при розгляді спору про визначення місця проживання дитини обов`язковим є залучення органу опіки та піклування на території якої проживає дитина з наданням відповідних доказів, що підтверджують позовну заяву в цій частині, з обов`язковим надання відповідного висновку, чим збільшується обсяг учасників процесу та ускладнює вирішення справи в цілому.

Щодо вимоги про зобов`язання відповідача звільнити житлове приміщення, то позивачу необхідно вказати правові підстави для виселення відповідача, з доказами на підтвердження заявленої вимоги.

Виходячи з наведеного вище, позовна заява про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини, зобов`язання звільнити житлове приміщення та встановлення заборони на наближення, підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для: 1) або подання уточненої позовної заяви з урахуванням доплати судового збору, та визначення кола учасників справи за другою позовною вимогою з наданням висновку органу опіки та піклування щодо визначення місця проживання дітей з обґрунтуванням в чому полягає однорідність позовних вимог про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей, які не взаємопов`язані між собою; 2) або ж подання уточненої позовної заяви відносно лише однієї першої вимоги про розірвання шлюбу.

Щодо заявленої вимоги про встановлення заборони на наближення, то підставою для звернення до суду із вказаною вимогою є потреба у захисті особи в порядку Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству". Та, справи про видачу і продовження обмежувального припису розглядаються у порядку окремого провадження з дотриманням правил, передбачених ст. ст. 350-1 - 350-5 ЦПК України. Крім того, в одному провадженні не можуть розглядатися вимоги, які підлягають розгляду в позовному провадженні та вимоги, які підлягають розгляду в окремому провавдженні. Що виключає можлість їх об`єднання в позові (спільний розгляд).

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

Згідно частини 1 статті 185 ЦК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України.

Згідно частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, за змістом позовної заяви позивач просить: 1) розірвати шлюб, укладений нею з відповідачем; 2) визначити місце проживання неповнолітньої дитини після розірвання шлюбу; 3) зобов`язати відповідача звільнити житлове приміщення; 4) встановити відповідачу заборони на наближення. При цьому, нею сплачено судовий збір в сумі за ставкою, встановленою за подання фізичною особою однієї вимоги немайнового характеру.

Відпоівдно до абзацу 2 частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру окремо.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір в розмірі 1211,20 грн, за кожну із вимог, на наступні платіжні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у Черк.обл./тг м.Городище/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37930566

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0023733

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101 ____ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ______ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Городищенський районний суд Черкаської області (назва суду, де розглядається справа).

Враховуючи наведене вище, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175 - 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини, зобов`язання звільнити житлове приміщення та встановлення заборони на наближення, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду.

У випадку не усунення недоліків у визначений судом термін, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. П. Синиця