Провадження № 2-з/522/2/25
УХВАЛА

12 лютого 2025 року суддя Приморського районного суду м. Одеси Чорнуха Ю.В., розглянувши матеріали заяви про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕХАУ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості-,

ВСТАНОВИВ:

На адресу Приморського районного суду м. Одеси надійшли матеріали цивільної справи за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕХАУ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Матеріали цивільної справи надійшли за підсудністю до Приморського районного суду м. Одеси на підставі ухвали Київського районного суду м. Одеси від 02.12.2024.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали справи передані для розгляду судді Чорнусі Ю.В.

Одночасно з позовною заявою позивач подав заяву про забезпечення позову, у якій просить накласти арешт на рахунки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Дослідивши заяву про забезпечення позову, судом встановлено наступне.

За змістом ч. 1 ст. 151 Цивільного процесуального кодексу України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі та підписується заявником.

Заява про забезпечення позову підписана від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕХАУ» Шаповал Татьяною Володимирівною.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Справа за позовною заявою особи про стягнення заборгованості у розмірі 940947,22 гривень, не підпадає під категорію малозначних справ, не виникає з трудових відносин, отже представником у такій справі може бути виключно адвокат.

Згідно ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Також ч. 3 ст. 58 ЦПК України передбачено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21) вказано, що:

«починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

Шаповал Т.В., підписуючи та подаючи заяву від імені Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕХАУ", не додала до заяви доказів наявності у неї повноважень діяти від імені позивача в порядку самопредставництва, оскільки наказ про переведення особи на посаду юрисконсульта не містить будь-яких відомостей щодо обсягу повноважень особи, а згідно наведених вище правових позицій Верховного Суду довіреність сама по собі не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва. Також Шаповал Т.В. не надала доказів, що вона є адвокатом та має право бути представником позивача згідно ст. 60 ЦПК України.

Таким чином, суд позбавлений можливості перевірити чи наявні у Шаповал Т.В. повноваження діяти від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕХАУ».

Суд вважає за необхідне застосувати аналогію закону та залихити заяву про забезпечення позову без руху з наданням строку для усунення недоліків, що узгоджується з вимогами ст. 185 ЦПК України.

Недоліки мають бути усунуті шляхом надання суду доказів, що особа, яка підписала та подала заяву про забезпечення позову має повноваження діяти від імені позивача у порядку самопредставництва або є адвокатом та має повноваження на представництво інтересів позивача згідно ст. 60 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 19, 60, 62, 150-151, 185, 258-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕХАУ» про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕХАУ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Встановити позивачу для усунення недоліків строк десять днів з дня отримання копії ухвали суду про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню окремо від рішення суду в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Юлія ЧОРНУХА