КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/7295/2025
справа №757/7109/24-ц
У Х В А Л А

11 лютого 2025 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Поліщук Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою адвокатом Суборою Надією Сергіївною, на заочне рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 вересня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бригіда Володимир Олександрович, державний реєстратор Вороньківської сільської ради Бобровицького району Чернігівської області Беляєва Катерина Андріївна про визнання правочину недійсним, припинення права власності на нерухоме майно, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 вересня 2024 року позовні вимоги задоволено.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , зареєстрованого під номером 195, та посвідчений 16 квітня 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бригідою В.О.

Припинено право власності ОСОБА_1 , за номером запису про право власності: 31207303, на квартиру АДРЕСА_2 .

Відновлено право власності ОСОБА_3 на 1/2 частку квартири АДРЕСА_2 , шляхом внесення записів у Державному реєстрі прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, що існувало до 16 квітня 2019 року.

Внесено відомості право власності ОСОБА_2 на 1/2 частку квартири АДРЕСА_2 , шляхом внесення записів у Державному реєстрі прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, що існувало до 16 квітня 2019 року.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Універсал Банк» судовий збір у розмірі 4 037,33 грн.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь АТ «Універсал Банк» судовий збір у розмірі 4 037,33 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь АТ «Універсал Банк» судовий збір у розмірі 4 037,33 грн.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 25 грудня 2024 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 25 вересня 2024 року у справі залишено без задоволення.

Повну ухвалу складено 26 грудня 2024 року.

Не погодившись з ухваленим заочним рішенням, 24 січня 2025 року адвокатом Суборою Н.С., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , через підсистему Електронний суд подано апеляційну скаргу, яка одночасно містить клопотання про відстрочення сплати ОСОБА_1 судового збору за подання апеляційної скарги.

Клопотання мотивовано тим, що скаржник постійно проживав на території України до початку повномасштабного вторгнення російської федерації, на момент якого досяг пенсійного віку за національним законодавством. Вказує, що згідно протоколу опиту свідка, скаржник має проблеми із здоров`ям, на теперішній час не проживає на території України. зазначає, що після виїзду скаржника за межі України не має постійного джерела доходу, що унеможливлює сплату судового збору. Нерухоме майно, належне скаржнику, є предметом розгляду цієї справи, доходів з такого майна не отримує.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Разом з цим, стаття 8 Закону України "Про судовий збір" конкретизує порядок, умови відстрочення сплати судового збору та коло осіб, до яких може застосувати суд цю норму.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.

Зі змісту статті 8 Закону України «Про судовий збір» убачається, що обов`язковим елементом застосування цієї статті є майновий стан сторони, який не дозволяє їй сплатити судовий збір взагалі (у випадку, якщо сторона клопоче про звільнення її сплати судового збору) або перед зверненням до суду (у випадку, якщо сторона клопоче про відстрочення або розстрочення сплати судового збору).

Окремо слід зазначити, що встановлений статтею 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, за яких особа може бути звільнена від сплати судового збору, також є вичерпним.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко свідчить, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такий правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18.

Такими документами, що підтверджують майновий стан, наприклад, можуть бути довідки про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка про взяття заявника на облік центром зайнятості як безробітного, документи про нарахування субсидії, соціальної допомоги малозабезпеченим, довідку за формою 1-ДФ про доходи (а саме про відсутність доходу за попередній рік), тощо.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя, оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

ЄСПЛ вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави в цивільних спорах, і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження в цивільних справах (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

За статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. І, як уже зазначалося, вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя, яке у розумінні практики Європейського суду з прав людини не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

Одночасно із заявленням клопотання про відстрочення сплати судового збору долучено копію паспорту скаржника та копію посвідки на постійне проживання як підтвердження перебування скаржника за межами України.

Разом з тим, заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору скаржником не надано доказів на підтвердження майнового стану, що є обов`язковим елементом при застосуванні статті 8 Закону України «Про судовий збір», частини 1 статті 136 ЦПК України. Таким чином, апеляційний суд не має можливості установити наявність чи відсутність скрутного матеріального становища скаржника, що унеможливлює сплату ним судового збору.

Наведені скаржником в клопотанні обставини не можуть уважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відтак, відсутні підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб в 2024 році становить 3028,00 грн.

Установлено, що у 2024 році АТ «Універсал Банк» при зверненні до суду із цим позовом просить:

1) визнати недійним договір купівлі-продажу спірної квартири;

2) припинити право власності за ОСОБА_1 на спірну квартиру;

3) відносити право власності за ОСОБА_3 на 1/2 частину спірної квартири шляхом внесення записів до Державного реєстру прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно;

4) внести відомості про право власності за ОСОБА_2 на частину спірної квартири шляхом внесення записів до Державного реєстру прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно.

Апеляційну скаргу подано в електронній формі, відтак підлягає застосуванню положення частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір", якою передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відтак, за звернення із цією апеляційною скаргою слід сплатити судовий збір у розмірі 14 534,40 грн, який розраховано таким чином: 3028,00 грн * 4 [кількість позовних вимог немайнового характеру] = 12 112,00 грн * 150% = 18 168,00 грн * 0,8 = 14 534,40 грн.

З огляду на наведене, особі, яка подає апеляційну скаргу, слід сплатити судовий збір у розмірі 14 534,40 грн.

Судовий збір слід сплатити на наступні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Особі, яка подає апеляційну скаргу, слід надати Київському апеляційному суду (судді Поліщук Н.В.) документ про сплату судового збору у вказаному розмірі та на зазначені реквізити.

При вчиненні дій, що пов`язані з виконанням цієї ухвали, особі, якій вона адресована, відповідь слід надавати за адресою Київського апеляційного суду, судді Поліщук Н.В.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на заочне рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 вересня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , поданою адвокатом Суборою Надією Сергіївною, на заочне рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 вересня 2024 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення порушення вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, що викладені в ухвалі, - протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали, роз`яснивши, що у випадку невиконання вимог ухвали в цій частині апеляційна скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук