Справа № 444/4308/24
Провадження № 2/444/271/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повне)

28 січня 2025 року м. Жовква

Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючий суддя Олещук М. М.

секретар судового засідання Мачіха Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Жовківської міської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до відповідача Жовківської міської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги, мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_2 , яка проживала в с. Глинсько Жовківського району Львівської області, що стверджено свідоцтвом про смерть. При житті бабуся склала заповіт, яким все належне їй майно та все те на що вона мала право за законом на день смерті, заповіла їй. Заповіт посвідчила ІНФОРМАЦІЯ_2 в Глинській сільській раді.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належну їй земельну частку (пай) площею 1.74 га. на території Глинської сільської ради (тепер Жовківської міської рада). Про те, що бабусі належала земельна частка (пай) їй стало відомо недавно, коли її повідомили щоб вона оформляла земельну частку після смерті баби тому, що на її ім`я складено заповіт, про який вона не знала. На день смерті бабусі вона проживала з нею, оскільки в силу стану її здоров`я вона не могла сама проживати, доглядала її, вела з нею спільне господарство, що підтверджено довідкою старости Глинського старостинського округу Жовківської міської ради.

Звернувшись до приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Гавінської М.І. із заявою про відкриття спадкової справи, встановлено що після смерті бабусі спадкова справа не відкривалася про що видано інформаційну довідку і їй усно роз`яснено, що така не може бути відкрита, так як нею пропущено строк подачі заяви про спадкування і такий можливо визначити додатково лише в судовому порядку.

Позивач вважає, що строк вона пропустила з поважних причин оскільки не була обізнана про наявність заповіту, що є істотною обставиною, яка вплинула на строк подачі заяви про спадкування. Просить задовольнити позов та визначити їй додатковий трьохмісячний строк достатній для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , з дня набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою судді від 04.11.2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 05.12.2024 року.

Ухвалою суду від 05.12.2024 року постановлено закрити підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилися, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином, однак подала на адресу суду письмову заяву, в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує та просить розгляд справи проводити у її відсутності. Щодо винесення заочного рішення в справі не заперечує.

Представник відповідача - Жовківської міської ради Львівського району Львівської області в судове засідання не з`явився.

02.01.2025 року відповідачем до суду подано листа, в якому зазначено, що Жовківська міська рада позовних вимог не заперечує, додаткові пояснення у справі відсутні.

А тому суд, оглянувши письмові заяви сторін, вирішив розгляд справи проводити за відсутності сторін у справі та на підставі поданих до суду доказів.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 1, ч. 4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , що стверджується свідоцтвом про смерть виданим Глинською сільською радою Жовківського району Львівської області актовий запис №13 серія НОМЕР_1 (арк. спр. 8).

Із довідки №687 виданої виконавчим комітетом Жовківської міської ради Львівського району Львівської області встановлено, що ОСОБА_1 проживала без реєстрації разом із ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 до дня її смерті в АДРЕСА_1 і вели спільне господарство (арк.спр.9)

Із копії заповіту встановлено, що 17.10.2005 року ОСОБА_2 склала в с.Глинсько Жовківського району Львівської області заповіт, який посвідчено секретарем виконкому Глинської сільської ради та зареєстровано в реєстрі за № 67. Із змісту заповіту встановлено, що ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробила таке заповітне розпорядження: все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде їй належати на день її смерті і на що вона за законом матиме право заповіла ОСОБА_3 (арк. спр.11).

Із копії сертифікату на право приватної власності на землю (середню земельну частку) серії ЛВ №162594 встановлено, що ОСОБА_2 , яка мешкає в АДРЕСА_1 було передано у приватну власність земельну ділянку, площею 1,74 га без контурного визначення зовнішніх меж на місцевості. Земельна ділянка розташована на території с.Глинсько Жовківської (колишньої Глинської сільської ради) міської ради. Землю було передано для ведення селянського (фермерського) або колективного господарства (арк.спр.12).

Із копії витягу із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №78515248 встановлено, що після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 спадкова справа не заводилась (арк. спр. 10).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини, є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заяву про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до обставин викладених у позовній заяві, причиною пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 є те, що вона про даний заповіт не знала, а тому не змігла вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що спору про спадкування не існує, а сама спадщина відповідно до вимог ст. 1277 Цивільного кодексу України відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч.1 ст. 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право па спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд враховує те, що позивач ОСОБА_1 підставно звернулася до суду із цим позовом, оскільки у інший спосіб захистити своє право можливості немає.

Ураховуючи зазначене вище, суд вважає, що причини пропуску строку позивачем для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини є поважними, оскільки вона не знала про існування заповіту, значно пізніше дізналася про наявність заповіту, а тому позивачу належить продовжити такий строк.

Також, заслуговує на увагу й та обставина, що позивач ОСОБА_1 ще не зверталася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, тобто ще не узаконила своє право на спадкове майно, а тому, спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_2 не заводилась.

Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Суд також враховує те, що відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог.

Зібрані в справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про наявність обґрунтованих підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 4, 6, 7, 12, 76, 77, 81, 89, 206, 258-259, 263, 264, 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий трьохмісячний строк достатній для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Жовківський районний суд Львівської області шляхом подання апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 07 лютого 2025 року.

Суддя: Олещук М. М.