Пр.№ 2-о/756/77/25
I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 січня 2025 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Майбоженко А.М.‚
секретаря Приходько К.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сперчун Олександр Олександрович про встановлення факту родинних відносин,-
Заявник, через свого представника звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, в якій просить встановити, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є матір`ю ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
З метою реалізації своїх спадкових прав заявник звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину.
За результатами розгляду цього звернення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сперчуном О.О. було винесено Постанову № 113/02-31 від 10.10.2024 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_3 з огляду на відсутність документів, що встановлюють (підтверджують) родинний зв`язок між померлою ОСОБА_3 та власником земельної ділянки ОСОБА_2 .
Заявник та його представник в судове засідання не з`явились, про день, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином. Представник заявника подав до суду заяву, в якій заяву про встановлення факту, що має юридичне значення підтримав та просив проводити розгляд за його відсутності.
Суд вважає можливим розгляд справи за відсутності заявника та його представника.
Заінтересована особа у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не відомі.
Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності осіб, які беруть у ній участь.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлені заявником вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, у зв`язку з наступним.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є онуком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження (а.с. 7, 13).
Як вбачається з посвідки про народження серії НОМЕР_2 від 04.06.1946 року виданої районним відділом ЗАГС м. Фастів, батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .
Відповідно до матеріалів спадкової справи №102/2014 заведеної першою Фастівською державною нотаріальною конторою щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_3 звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті своєї матері, яка проживала в АДРЕСА_1 , на підтвердження родинних зв`язків, було надано, зокрема посвідку про народження останньої, в графі мати, якої записана ОСОБА_7 .
Приватним нотаріусом Сперчуном О.О. 01.09.2023 було зроблено запит до Державного архіву Київської області, оскільки ОСОБА_3 прийняла спадщину після смерті ОСОБА_2 , але за життя не оформила своїх спадкових прав, в якій він просив видати архівну довідку про вступ до шлюбу ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , шлюб орієнтовно укладено з 04.06.1946 року.
З відповіді наданої Державним архівом Київської області від 14.09.2023 вбачається, що у зв`язку з тим, що в книгах реєстрації актів про шлюб в м. Фастові за 1946 рік дані збереглися частково, відомості про цей шлюб в архіві відсутні.
Для оформлення своїх спадкових прав, заявник звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину.
Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сперчуном О.О. було винесено Постанову № 113/02-31 від 10.10.2024 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_3 з огляду на відсутність документів, що встановлюють (підтверджують) родинний зв`язок між померлою ОСОБА_3 та власником земельної ділянки ОСОБА_2 , оскільки у посвідці про народження ОСОБА_9 , матір`ю зазначена ОСОБА_7 .
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами. Частиною 2 цієї ж статті передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Згідно з роз`ясненнями п. 7 Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.
Верховний Суд України в листі від 01.01.2012 «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначає, що заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути, зокрема, спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки. Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом).
При цьому до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися такі документи та докази: 1) докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, господарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); 2) довідки органів реєстрації актів цивільного стану (далі - РАЦС) про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; 3) пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником.
Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.
Згідно з ч.1 ст.319 ЦЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.
Всі зібрані у справі докази вказують на те, що ОСОБА_2 є матір`ю ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Тому, для усунення перешкод у оформленні спадщини за законом заявнику, суд вважає необхідним встановити факт того, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є матір`ю ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а тому подана заява підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 81, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд, -
Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сперчун Олександр Олександрович про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.
Встановити факт того, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 є матір`ю ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_9 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту до Київського апеляційного суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.М. Майбоженко