Справа № 712/1526/25
Провадження № 712/1700/25
У Х В А Л А

12 лютого 2025 року Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ТОКОВА С.Є., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Левицька Елеонора Антонівна, приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Романій Наталія Василівна про визнання договору дарування удаваним правочином, припинення договору довічного утримання (догляду), визнання правочинів недійсними та визнання права власності на нерухоме майно,-

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Дубинський В.М. в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси із позовом до ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Левицька Елеонора Антонівна, приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Романій Наталія Василівна про визнання договору дарування удаваним правочином, припинення договору довічного утримання (догляду), визнання правочинів недійсними та визнання права власності на нерухоме майно.

Згідно ч. 1, 3 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вивчивши матеріали позовної заяви з додатками, встановлено, що вона не відповідає вимогам встановленим ЦПК України з наступних підстав.

За змістом п. 4 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний Суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

У цивільному процесі, що базується на засадах змагальності й диспозитивності, особливого значення набуває зміст позовної заяви, від якого залежать не тільки дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження, а й позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права відповідач має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Як убачається з прохальної частини позовної заяви, позивачі просять суд:

«Визнати договір дарування житлового будинку та частини земельної ділянки від 06 листопада 2024 р. за адресом: АДРЕСА_1 , укладеного між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_4 удаваним правочином, припинити договір довічного утримання (догляду) та визнати даний правочин недійсним.

Визнати за позивачкою ОСОБА_1 право власності на буд. АДРЕСА_1 та права власності на частини земельної ділянку з кадастровим номером :06:038:0067 під адресою АДРЕСА_1 .

Визнати договір дарування квартири АДРЕСА_2 від 12.12.2024 р., укладеного між позивачем ОСОБА_3 та відповідачем ОСОБА_4 недійсним.

Визнати за позивачем ОСОБА_3 право власності на квартиру АДРЕСА_2 ».

У цивільному процесі, що базується на засадах змагальності й диспозитивності, особливого значення набуває зміст позовної заяви, від якого залежать не тільки дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження, а й позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права відповідач має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Позовна заява викладена без зазначення будь-яких доказів, що підтверджують обставини, якими позивачі обгрунтовують вимоги.

Більше того, позовні вимоги є нечіткими, викладені в не логічній послідовності, зокрема щодо припинення договору довічного утримання ( догляду) , який, як слідує із змісту позову взагалі не укладався.

За змістом п. 4 ч.3 ст. 175 ЦПК України зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду (наприклад, відшкодування шкоди, усунення перешкод у користуванні власністю). По суті, зміст позовних вимог - є відображенням прохальної частини позовної заяви.

Між тим, прохальна частина позовної заяви, окрім основної вимоги про визнання недійсним правочинів, містить ще і вимоги про забезпечення доказів шляхом іх витребування та клопотання про проведення судово-психіатричної експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Однак, зазначення в прохальній частині позовної заяви вимоги про витребування доказів є процесуально недопустимим, адже дане клопотання оформлюється окремим процесуальним документом та має відповідати положенням ст.ст. 84, 183 ЦПК України. Крім того, в клопотання про витребування доказів необхідно вказувати, вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відтак, позивачу необхідно визначитись із змістом позовних вимог та надати суду виправлену позовну заяву разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників процесу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175 позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1-19, 23, 33, 34, 49, 174-177, 184, 185, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Левицька Елеонора Антонівна, приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Романій Наталія Василівна про визнання договору дарування удаваним правочином, припинення договору довічного утримання (догляду), визнання правочинів недійсними та визнання права власності на нерухоме майно - залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів для усунення зазначених недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заяву вважати неподаною та повернути заявнику разом зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.Є. Токова