справа № 492/1248/24
провадження № 2/492/304/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 лютого 2025 року м. Арциз

Арцизький районний суд Одеської області у складі:

головуючої судді Гусєвої Н.Д.,

за участю секретаря судового засідання Гамурар І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Арцизької міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

Представниця позивача звернулася до суду із вказаним позовом до відповідача про визначення позивачу додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті його матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 3,26 га, розташованої на території Новоіванівської сільської ради Арцизького району Одеської області. Померла ОСОБА_3 залишила заповіт на ім`я позивача та ОСОБА_2 , яким заповіла усе належне їй майно в рівних долях. ОСОБА_2 мешкав без реєстрації разом з померлою, тому позивачу не було відомо про наявність заповіту, він вважав, що ОСОБА_2 оформив спадщину. Лише у 2023 році позивач дізнався про існування заповіту та про те, що ОСОБА_2 не оформив спадщини. В нотаріальній конторі позивачу було роз`яснено, що він пропустив встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим представниця позивача звернулася до суду із зазначеною позовною заявою.

Позивач та її представниця, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового засідання, у судове засідання не з`явились, клопотання про розгляд справи за їх відсутності до суду не подали, про причини неявки у судове засідання суд не повідомили.

Представниця відповідача, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце судового засідання, у судове засідання не з`явилась, але до суду від позивача неї надійшла заява, в якій просила суд про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнала у повному обсязі, не заперечувала проти задоволення позовних вимог.

Третя особа, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання, у судове засідання не з`явився, але до суду від нього надійшла заява, в якій просив суд про розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти задоволення позову.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, від яких надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, судом, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Під час підготовки справи до судового розгляду, судом встановлено, що зазначена позовна заява подана з порушенням статей 175, 177 ЦПК України, тобто встановлені обставини, які не дають суду підстави здійснити судовий розгляд по суті, а які дають підстави для надання позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви, без усунення яких не можливо прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зокрема повне найменування (для юридичних осіб) сторони, відомі номери засобів зв`язку, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, однак представницею позивача у позові не зазначено: відомі номери засобів зв`язку третьої особи; відомості про наявність або відсутність електронного кабінету усіх учасників справи, оскільки не зазначення повних відомостей учасників справи є перешкодою їх виклику у судове засідання.

Також, судом встановлено, що предметом спору є визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а тому відповідачами у справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом - відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до вимог статей 52, 53 ЦПК України треті особи поділяються на два види: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, може бути залучено до участі у справі також позивачем, у разі коли рішення у справі може вплинути на її права або обов`язки щодо однієї зі сторін.

Як вбачається з позовної заяви представниця позивача залучила до участі у справі у якості третьої особи ОСОБА_2 , однак не зазначає на боці кого виступає вказана особа. Також, представниця позивача не наводить жодного обґрунтування того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов`язки ОСОБА_2 .

З матеріалів справи вбачається, що у позовній заяві зазначено, що ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак з доданих до позовної заяви документів, зокрема, свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 05 травня 2008 року, вбачається, що ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також, з доданого до позовної заяви Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 75110493 від 13 грудня 2023 року, вбачається, що спадкова справа заведена після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зі спадкової справи, витребуваної судом, вбачається, що після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа не заведена, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 75109069 від 13 грудня 2023 року (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину).

Враховуючи, що представниця позивача заявила вимогу про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , після якої спадкова справа не заведена, представниці позивача у позові необхідно визначитися та зазначити на боці кого виступає ОСОБА_2 , зазначивши яким чином вплине рішення суду на ОСОБА_2 , який залучений як третя особа, оскільки він не прийняв спадщину у встановленому законом порядку та на боці кого .

Згідно з пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив термін для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, суд не повинен самостійно визначати строк, достатній для подачі позивачу заяви про прийняття спадщини, оскільки за змістом пункту 4 частини 3 статті 175 ЦПК України такий обов`язок покладений на позивача, тому представниці позивача у позовній заяві при викладенні змісту позовної вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, необхідно зазначити який строк достатній для подачі позивачем заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, однак представницею позивача у порушення зазначеної норми права у позовній заяві не наведено жодних обґрунтувань та не зазначено доказів в підтвердження її посилань про: факт смерті ОСОБА_3 саме 05 травня 2008 року, оскільки згідно доданого до позовної заяви свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 05 травня 2008 року, вбачається, що ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; належність померлій ОСОБА_3 земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 3,26 га (державний акт, свідоцтво, витяг тощо); факт проживання ОСОБА_2 без реєстрації разом зі спадкодавцею (акти, листи ділового та особистого характеру, ордер на вселення, обмінні ордери, виписки з домових книг, рішення органів місцевого самоврядування тощо); наявність родинних відносин між померлою та позивачем (свідоцтво про народження, витяг тощо); наявність або відсутність спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині за законом; наявність або відсутність відмови від спадщини з боку спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині за законом; відсутність підстав для усунення позивача від права на спадкування (стаття 1224 ЦК України); складення ОСОБА_3 заповіту (заповіт, витяг тощо); звернення до нотаріальної контори про прийняття спадщини (заява до нотаріальної контори про прийняття спадщини), оскільки відповідно до глави 89 ЦК України «Оформлення права на спадщину», зокрема, відповідно до частини 1 статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно; обізнаність позивача про заповіт саме в 2023 році та наявність у позивача поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини (знаходження у тривалому відрядження, тривала хвороба тощо); не можливості видачі нотаріусом свідоцтва про право на спадщину, внаслідок чого неможливо оформити право на спадщину у зв`язку відмовою нотаріуса вчинити нотаріальну дію на звернення позивача (постанова).

Також, в порушення вимог пункту 5 частини 2 статті 175 ЦПК України позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, тому представниці позивача у позовній заяві необхідно зазначити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися.

Крім того, в порушення вимог пункту 8 частини 2 статті 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), а також не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, тому представниці позивача в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно зазначити всі необхідні відомості про докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності) та всі відомості про оригінали доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Враховуючи викладене, судом встановлено, що зі змісту позовної заяви неможливо визначити: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Суд звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Відповідно до частини 1 статті 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

З позовної заяви, зокрема з додатків, вбачається, що представницею позивача у позовній заяві не зазначено та до позовної заяви не додано доказів надсилання іншим учасникам справи копій поданої до суду позовної заяви та додатків до неї з урахуванням положень статті 43 ЦПК України, тому представниці позивача в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду докази надсилання відповідачу та третій особі копій поданої до суду позовної заяви та додатків до неї, які мають відповідати вимогам закону.

Роз`яснити представниці позивача, що відповідно до приписів частини 5 статті 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Отже, перелічене вище дає суду підстави зробити однозначний висновок, що позовну заяву подано представницею позивача в порушення вимог статей 175, 177 ЦПК України, зокрема з вищезазначеними недоліками, що унеможливлює вирішення питання про судовий розгляд по суті і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до вимог частини 6 статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, тому представниці позивача в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно виконати вимоги статей 175, 177 ЦПК України при складенні позовної заяви та додатків до неї.

Відповідно до вимог частини 11 статті 187 ЦПК України суд, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до Арцизької міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом п`яти днів з дня отримання позивачем або його представницею копії наявної ухвали.

Суд вважає за необхідне попередити позивача та її представницю, що у випадку не усунення зазначених недоліків позовної заяви у встановлений судом п`ятиденний строк з дня отримання копії наявної ухвали, судом будуть застосовані наслідки, передбачені частиною 13 статті 187, пунктом 8 частини 1 статті 257 ЦПК України, тобто позовна заява буде залишена без розгляду.

Крім того, суд звертає увагу на роз`яснення, що викладені у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», якими судам роз`яснено, що якщо порушення правил статей 175, 177 ЦПК України виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду або настають наслідки, передбачені пунктом 8 частини першої статті 257 ЦПК України.

Одночасно суд зазначає, що статтею 129 Конституції України гарантовано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом.

Процесуальні дії суду чітко врегульовані нормами ЦПК України, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Беручи до уваги, що процесуальні вимоги, визначені нормами ЦПК України, є рівними для усіх учасників судового процесу, суд зазначає, що вказані недоліки позовної заяви не свідчать про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для позивача.

Судом при постановленні наявної ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, у яких зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, для відповідача (-ів).

Також, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу та її представниці, що термін «зазначення доказів» слід розуміти як робити якусь позначку; позначати, записувати з метою указати, пишучи, указувати, висловлювати думку, звертати увагу на що-небудь, та в жодному разі не слід розуміти як «надання доказів», оскільки надання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, про що також зазначив Пленум Верховного суду України в своїй Постанові від 12 червня 2009 року № 2.

Керуючись статтею 187, ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Арцизької міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без руху.

Надати позивачу та її представниці строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії наявної ухвали.

Повідомити позивачу та її представницю про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви у встановлений п`ятиденний строк з дня отримання її копії і роз`яснити, що інакше позовна заява буде залишена без розгляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http:/court.gov.ua/fair/sud1502/.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Арцизького районного суду

Одеської області Гусєва Н.Д.