Справа № 456/547/25
Провадження № 2/456/766/2025
УХВАЛА

про повернення клопотань без розгляду

17 лютого 2025 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Бучківської В. Л. ,

при секретарі Коцур А.І.

розглянувши клопотання позивача ОСОБА_1 , адвоката Рікардо Нунес Перейра про проведення судових засідань у справі за позовом ОСОБА_1 , поданої в його інтересах головним спеціалістом відділу судової роботи та міжнародної правової допомоги у Львівській області Управління судової роботи та міжнародної правової допомоги Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Сов`як Діаною Олегівною до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки і піклування Виконавчого комітету Стрийської міської ради Львівської області про визнання незаконним переміщення, відібрання дітей та передача батькові, повернення малолітніх дітей до Португальської Республіки, в режимі відеоконференції,

в с т а н о в и в :

Головний спеціаліст відділу судової роботи та міжнародної правової допомоги у Львівській області Управління судової роботи та міжнародної правової допомоги Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Сов`як Д.О., в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати незаконним переміщення та подальше утримування відповідачем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на території України малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; зобов`язати відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повернути малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , до місця постійного проживання у Португальській Республіці за адресою: АДРЕСА_1 , протягом 10-ти днів з дати отримання повного тексту рішення; якщо відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовиться повертати малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , до Португальської Республіки, відібрати дітей і передати батьку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , для забезпечення повернення дітей до Португальської Республіки за адресою: АДРЕСА_2. Покласти витрати, пов`язані з поверненням дітей до Португальської Республіки на позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Винести рішення у цій справі протягом шести тижнів від дати отримання цієї позовної заяви. Допустити негайне виконання цього рішення у частині повернення дітей до Португальської Республіки.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.01.2025 справу розподілено судді Бучківській В.Л.

Ухвалою суду від 31 січня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

14 лютого 2025 року на адресу суду з електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_5 надійшли клопотання позивача ОСОБА_1 , адвоката Рікардо Нунес Перейра про проведення судових засідань у справі в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Оглянувши матеріали справи та дослідивши зміст поданих клопотань, суд вважає, що такі слід повернути заявникам без розгляду, з огляду на таке.

Відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з частинами п`ятою, восьмою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі, процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до підпункту 15.16 пункту 15 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України створення та забезпечення функціонування ЄСІТС здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС. Про початок функціонування ЄСІТС у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

Так, у газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку та вказано, про зміну порядку вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу XIІI «Перехідні положення» ЦПК України.

Зазначені дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення) та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

Вищезгадані підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Відповідно до пункту 16 Положення процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).

Альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими процесуальними документами, сформованими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.

Законом України від 19 жовтня 2023 року № 3424-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення обов`язків учасників судової справи», який набрав чинності 04 листопада 2023 року, внесено зміни до ЦПК України,

а саме абзац перший частини шостої викладено в такій редакції: «6. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку».

Частинами 1, 2 ст. 6, ч. 1 ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Отже, надсилання до суду процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Як вбачається з матеріалів клопотання, позивач ОСОБА_1 та адвокат Рікардо Нунес Перейра не зареєстрували свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі).

Клопотання про проведення судових засідань в режимі відеоконференції позивачем ОСОБА_1 та адвокатом Рікардо Нунес Перейра подано до суду через електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_5, без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет», без електронного цифрового підпису, що унеможливлює ідентифікацію осіб, які подали такі клопотання.

Крім цього, слід звернути увагу на таке.

Положеннями ст. 212 ЦПК України передбачено, що суд за клопотанням сторони може постановити ухвалу про участь в судовому засіданні в режимі відео-конференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції поза межами приміщення суду не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

Статтею 212 ЦПК України встановлено можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за заявою учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 212 ЦПК України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Частиною 3 ст. 212 ЦПК України зазначено про можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

За приписами ч. 5 ст. 212 ЦПК України ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

На виконання доручення Державної судової адміністрації України, у відповідності до пунктів 8, 45, 49 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 року № 1845/0/15-21,з 01.10.2022 року доступ користувачів до сервісу відеоконференцзв`язку ЄСІТС (далі - ВКЗ), в тому числі секретарів судових засідань, буде можливий тільки через Електронний кабінет Електронного суду (https://cabinet.court.gov.ua) (далі - EC).

Для входу через EC необхідно авторизуватися в EC за допомогою свого кваліфікованого електронного підпису. Перевірити, щоб в профілі користувача EC було зазначено ту саму адресу електронної пошти, що і на сайті ВКЗ, в іншому випадку, змінити зазначену електронну адресу в EC. Перехід до ВКЗ виконується за допомогою окремого пункту меню в EC - «Відеозв`язок». Після натискання зазначеного пункту користувач переходить на сайт ВКЗ авторизованим в обліковому записі.

Згідно з ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд вважає, що клопотання позивача ОСОБА_1 необхідно повернути без розгляду, оскільки клопотання з процесуального питання подане через електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_5 , без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет», без електронного цифрового підпису, що унеможливлює ідентифікацію особи, яка подала таке клопотання.

Щодо представництва інтересів позивача адвокатом Рікардо Нунес Перейра, суд вважає за необхідне звернути увагу на таке.

Відповідно до ст. 10 Конституції України, державною мовою в Україні є українська мова.

Відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

У Рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа №10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Суди ухвалюють рішення та оприлюднюють їх державною мовою у порядку, встановленому законом. Текст судового рішення складається з урахуванням стандартів державної мови.

Згідно зі статтею 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

У свою чергу, із наданих ВССУ роз`яснень, які викладені у листі «Про практику розгляду судами цивільних справ з іноземним елементом» від 16.05.2013 року слідує, що суд приймає документи, складені мовами іноземних держав, за умови супроводження їх нотаріально засвідченим перекладом українською мовою.

Отже, у разі, коли письмові докази подаються до суду іноземною мовою, додається їх засвідчений у встановленому порядку переклад українською мовою. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально посвідчена в порядку ст. 79 Закону України «Про нотаріат».

Відповідно до пункту 8 Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України № 814 від 20.08.2019 року, діловодство в суді ведеться державною мовою, крім випадків, передбачених законодавством України. У діловодстві суду можуть використовуватися вхідні документи, викладені іноземною мовою, забезпечені перекладом відповідно до вимог чинного законодавства.

Як вбачається з матеріалів клопотання адвокат Рікардо Нунес Перейра свої повноваження підтверджує документами, які не містять перекладу та українську мову відповідно до вимог чинного законодавства.

Таким чином встановлено, що додатки до клопотання викладені іноземною мовою та не долучено їх нотаріально засвідченого перекладу українською мовою.

Відсутність нотаріально засвідченого перекладу зазначених документів позбавляє суд можливості встановити їх зміст та інформацію, яка у них зазначена, а тому необхідно подати до суду копії документів на представництво інтересів позивача, викладених іноземною мовою із перекладом їх українською мовою, які будуть нотаріально посвідченими.

Окрім цього, зважаючи на те, що Рікардо Нунес Перейра є іноземним громадянином, позивачу слід вирішити питання про участь в судовому засіданні перекладача, який відповідно до вимог чинного законодавства повинен підтвердити свої повноваження, попередньо надіславши на адресу суду підтверджуючі документи.

Суд зауважує, що відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (абзац перший частини другої статті 183 ЦПК України).

Повноваження адвоката як представника підтверджуються одним із таких документів: довіреністю; ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу» (частина четверта статті 62 ЦПК України).

Суд вважає, що клопотання адвоката Рікардо Нунес Перейра необхідно повернути без розгляду, оскільки клопотання з процесуального питання підписала особа, яка не підтвердила повноваження представляти інтереси позивача у суді. Окрім цього, клопотання подане через електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_5, без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет», без електронного цифрового підпису, що унеможливлює ідентифікацію особи, яка подала таке клопотання.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення у справі «Дія 97» проти України» від 21 жовтня 2010 року).

Аналогічний висновок міститься в постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2019 року в справі № 361/161/13-ц (провадження № 61-37352сво18).

Відповідно до правових висновків, викладених у постановах Верховного

Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22 (провадження

№ 61-7107св22), від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22), від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22), якщо учасник надав суду електронну адресу, зазначивши її у заяві (скарзі), то потрібно припустити, що учасник справи бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це передусім покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому потрібно виходити з презумпції обізнаності: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Крім цього колегія суддів враховує, що в умовах воєнного стану надсилання судових рішень на електронну пошту, яка зазначена учасником процесу в поданих ним документах як власна електронна адреса, є доцільним і спрямованим на досягнення мети, яка полягає у повідомленні учасника процесу про ухвалене судове рішення (пункт 6.8 постанови Верховного Суду від 28 квітня 2023 року у справі № 904/272/22).

На підставі наведеного, ухвала суду про повернення клопотань без розгляду надсилається на електронну адресу, через яку було подано відповідні клопотання.

Також суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , адвокату Рікардо Нунес Перейра, що вони не позбавлені права повторно звернутися до суду з відповідними клопотаннями, після усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду.

Керуючись ст.ст. 183, 260 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Клопотання позивача ОСОБА_1 , адвоката Рікардо Нунес Перейра про проведення судових засідань у справі за позовом ОСОБА_1 , поданої в його інтересах головним спеціалістом відділу судової роботи та міжнародної правової допомоги у Львівській області Управління судової роботи та міжнародної правової допомоги Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Сов`як Діаною Олегівною до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки і піклування Виконавчого комітету Стрийської міської ради Львівської області про визнання незаконним переміщення, відібрання дітей та передача батькові, повернення малолітніх дітей до Португальської Республіки, в режимі відеоконференції, повернути заявникам без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В. Л. Бучківська