Справа № 194/2194/24
Номер провадження № 2-о/194/17/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2025 року м.Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Корягіна В.О.,

секретаря судового засідання Коркіної Т.С.,

розглянувши в порядку окремого провадження у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тернівка Дніпропетровської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа: ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». Зазначає, що він у 2004 році працював на шахті «Самарська», яка зараз входить до ВСП «ШУ Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». Під час роботи 10 грудня 2004 року з ним стався нещасний випадок, про що було складено акт (спеціального) розслідування нещасного випадку (аварії), що стався 10 грудня 2004 року о 14-35 год., за результатами якого було складено акт №77 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, від 14 грудня 2004 року за формою Н-1. У процесі підготовки зі зверненням до МСЕК з метою встановлення інвалідності, пов`язаної з професійним захворюванням, ним було виявлено, що в акті №77 його діагноз зазначено частково та не в повному обсязі. Він 18 жовтня 2024 року звернувся до ВСП «ШУ Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» та Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці з заявою про внесення змін до п. 9 акту №77 на підставі п. 36 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварії на виробництві. На його звернення ВСП «ШУ Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» повідомило, що не має належних прав та можливості внести зміни до Акту №77. На його звернення Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці повідомило, що йому слід звернутися до ВСП «ШУ Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». Просить встановити факт отримання ним ушкодження здоров`я у вигляді закритої черепно мозкової травми, струс головного мозку, ушиб м`яких тканей голови в наслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, що сталося 10 грудня 2004 року на шахті «Самарській», яка зара входить до ВСП «ШУ Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

Представник заінтересованої особи ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надав суду письмові пояснення, в яких просить відмовити в задоволення заяви, оскільки Порядком розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.08.2004 року №1112, чинним на час настання вищезазначеного нещасного випадку, не передбачено внесення змін у разі виявлення в затвердженому акті за формою Н-1 недоліків у оформленні. Крім того, пунктом 58 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року № 337 (далі - Порядок № 337), чинного на теперішній час, визначено строк три роки з дати отримання акта за формою Н-1 протягом якого потерпілий чи уповноважена ним особа мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або з висновком комісії, які викладені в акті. Враховуючи вищевикладене та те, що згідно зі статтею 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, положення пункту 36 Порядку № 337 щодо внесення наказом роботодавця, що утворив комісію з розслідування, відповідних змін у разі виявлення в затвердженому акті за формою Н-1 недоліків у оформленні, що не впливають на об`єктивність розслідування, причини настання нещасного випадку та висновки комісії, не може бути застосовано до затвердженого 14.12.2004 року директором шахти «Самарська» акта за формою Н-1 від 13.12.2004 №77 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, який стався з ОСОБА_1 10.12.2004 року під час виконання трудових обов`язків на шахті «Самарська».

Заявник надав суду письмову заяву, в якій заяву про встановлення факту, що має юридичне значення просить задовольнити, та розглядати справу без його участі.

Представник заінтересованої особи ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в судове засідання не з`явилався, але надав суду письмову заяву, в якій просить розглянути справу без його участі, з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, не згоден.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази, приходить до наступного.

В п.10 медичної картки № 5329/1584 стаціонарного хворого ОСОБА_1 зазначено діагноз клінічний: закрита ЧМТ, СГМ, ушиб м`яких тканей голови.

В п.11 медичної картки № 5329/1584 стаціонарного хворого ОСОБА_1 зазначено діагноз заключний клінічний: закрита ЧМТ, СГМ, ушиб м`яких тканей голови.

В п.9 акту №77 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, від 14 грудня 2004 року за формою Н-1 зазначено діагноз: закрита ЧМТ, ушиб м`яких тканей голови.

Відповідно до інформації ВСП «ШУ Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 31 жовтня 2024 року, ВСП «ШУ Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» не має належних прав та можливості внести зміни до Акту №77 від 14.12.2004 року.

Відповідно до повідомлення Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 18 листопада 2024 року, йому слід звернутися до ВСП «ШУ Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

Відповідно до роз`яснень Державної служби з питань праці від 19 листопада 2024 року, Порядком розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.08.2004 року №1112, чинним на час настання вищезазначеного нещасного випадку, не передбачено внесення змін у разі виявлення в затвердженому акті за формою Н-1 недоліків у оформленні. Крім того, пунктом 58 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року № 337 (далі - Порядок № 337), чинного на теперішній час, визначено строк три роки з дати отримання акта за формою Н-1 протягом якого потерпілий чи уповноважена ним особа мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або з висновком комісії, які викладені в акті. Враховуючи вищевикладене та те, що згідно зі статтею 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, положення пункту 36 Порядку № 337 щодо внесення наказом роботодавця, що утворив комісію з розслідування, відповідних змін у разі виявлення в затвердженому акті за формою Н-1 недоліків у оформленні, що не впливають на об`єктивність розслідування, причини настання нещасного випадку та висновки комісії, не може бути застосовано до затвердженого 14.12.2004 року директором шахти «Самарська» акта за формою Н-1 від 13.12.2004 №77 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, який стався з ОСОБА_1 10.12.2004 року під час виконання трудових обов`язків на шахті «Самарська».

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

У п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

За пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з частиною шостою статті 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, в порядку окремого провадження є те, що під час вирішення цього питання не встановлено існування спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають в реалізації такого права.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23 грудня 2019 року у справі 175/423/18.

Відповідно до Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25.08.2004 року №1112, чинним на час настання вищезазначеного нещасного випадку, не передбачено внесення змін у разі виявлення в затвердженому акті за формою Н-1 недоліків у оформленні.

В п. 58 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року № 337, чинного на теперішній час, визначено строк три роки з дати отримання акта за формою Н-1 протягом якого потерпілий чи уповноважена ним особа мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або з висновком комісії, які викладені в акті.

Судом враховується, що у зв`язку з поданням письмових заперечень заінтересованою особою, в якому вони не визнають вимоги заявника, та враховуючи вищевикладене, зазначені вимоги не є вимогами окремого провадження про встановлення факту, що має юридичне значення, а фактично є вимогами позовного характеру

Таким чином, з урахуванням того, що суд у відповідності до ст. 13 ЦПК України, розглядає заяву в межах поданих вимог, тому під час судового розгляду, встановлено що виник спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, так як розгляд справи у судовому засіданні без застосування положень змагальності сторін істотно порушить права ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

На підставі зазначеного, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», про встановлення факту, що має юридичне значення, підлягає залишенню без розгляду, роз`яснивши при цьому заявнику, що згідно ч.6 ст.294 ЦПК України він має право подати позов на загальних підставах.

Керуючись ст. ст. 257, 293, 294 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику,що він щодо даних вимог має право подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повне судове рішення складено 13 лютого 2025 року.

Головуючий суддя В.О. Корягін