13.02.2025
Справа № 642/6577/24
Провадження № 2/642/1727/24
УХВАЛА

13.02.2025 місто Харків

Ленінський районний суд міста Харків в складі:

головуючого судді Балабая С.С.,

секретаря судового засідання Хазикової В.С.,

за участю:

представника позивача Жигло С.Е.

представника відповідача Краснікова П.І,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Харкові цивільну справу за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за використання земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

14 жовтня 2024 року представник позивача Харківська міська рада Жилко С.Е. звернулась до суду з позовом до громадянки ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за використання земельної ділянки.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 26.08.2024 головним спеціалістом сектору інспекційної роботи Інспекції з контролю за використанням та охороною земель комунальної власності Департаменту земельних відносин Харківської міської ради Миколайчку А.С. було здійснено комплекс перевірочних заходів щодо земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0004 загальною площею 0,1751 га.

За результатами проведеного обстеження встановлено, що на земельній ділянці з кадастровим номером :04:031:0004 загальною площею 0,1751 га по АДРЕСА_1 знаходиться нежитлова будівля літ Б-2, право власності на яку зареєстровано за відповідачкою ОСОБА_1 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 11.11.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за використання земельної ділянки за правилами загального позовного провадження.

Під час підготовчого судового засідання по вказаній справі від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Краснікова П.І. надійшло клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи з метою встановлення площі фактично зайнятої ОСОБА_1 земельної ділянки, фактичного порядку користування цією земельною ділянкою та наявності порушень факту користування нею з боку третіх осіб, факту користування відповідачкою всією площею земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0004 загальною площею 0,1751 га, встановлення площі, яку займає належна на праві власності відповідачці нежитлова будівля, розміщена на зазначеній земельній ділянці.

Представник позивача надав письмові заперечення проти зазначеного вище клопотання відповідача, у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання представника позивача, посилаючись на те, що земельна ділянка, на який розміщена нежитлова будівля належна відповідачки сформована 13.12.2013, коли їй був присвоєний кадастровий номер, при цьому визначено її площу та межі, посилається на наявність витягу з нормативно-грошової оцінки земельної ділянки, на підставі якого здійснюється розрахунок орендної плати, зазначені докази підтверджують використання земельної ділянки відповідачкою та надають можливість встановити розмір орендної плати, якій підлягає сплаті за користування земельною ділянкою, на якій розміщена нежитлова будівля, належна відповідачці. Крім цього, представник позивача посилався на те, що звернення ОСОБА_1 до Харківської міської ради з заявою від 27.07.2021 про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1751 га (кадастровий номер :04:031:0004) свідчить про зацікавленість відповідачки в використанні всієї земельної ділянки.

Учасники справи у підготовче судове засідання з`явились.

У підготовчому судовому засіданні представник позивача та представник відповідача не заперечували проти призначення справи до судового розгляду.

Будь - яких заяв та клопотань з процесуальних питань, які б перешкоджали призначенню справи до розгляду по суті, зокрема про відкладення судового засідання , учасники справи не подали.

Заслухавши думку представників сторін, суд прийшов до наступного.

Як визначено у статті 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень.

Відповідно до ч.ч. 1, 3-5ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Отже, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

При цьому, алгоритм та порядок встановлення фактичних обставин кожної конкретної справи не є типовим та залежить в першу чергу від позиції сторін спору, а також доводів і доказів, якими вони обґрунтовують свою позицію. Всі юридично значущі факти, які складають предмет доказування, визначають фактичний склад у справі, що формується, виходячи з підстав вимог і заперечень сторін та норм матеріального права. Підстави вимог і заперечення осіб, які беруть участь у справі, конкретизують предмет доказування, який може змінюватися в процесі її розгляду.

Експертиза призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування (правова позиція Верховного Суду у постанові від 18.12.19 у справі № 761/29966/16-ц).

Предметом позову у даній справі є стягнення з ОСОБА_1 безпідставно збережених коштів за використання сформованої земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0004 загальною площею 0,1751 га у зв`язку із перебування у власності нежитлової будівлі, розміщеної на цій земельній ділянці, а отже базою доказування по справі є: наявність у відповідача права власності на нерухоме майно, реєстрації земельної ділянки комунальної форми власності як об`єкта цивільних прав у розумінні статті 79-1 Земельного кодексу України та наявності/відсутності у відповідачів правових підстав для використання спірної земельної ділянки.

Також судом враховано висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №629/4628/16-ц, 20.11.2018 у справі №922/3412/17, постановах Верховного Суду України від 30.11.2016 у справі №922/1008/15, 07.12.2016 у справі №922/1009/15, 12.04.2017 у справах №922/207/15 та №922/5468/14, 10.09.2019 у справі №922/96/19, за якими розрахунок розміру орендної плати за земельну ділянку передбачає необхідність наявності для правильного її визначення двох параметрів (окрім тривалості спірного періоду):

- наявності самої земельної ділянки, як об`єкту оренди, сформованої у відповідності до статті 79-1 Земельного кодексу України;

- наявність грошової оцінки спірної земельної ділянки, яка є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, яка відповідно до ч.2 статті 20 та ч.3 статті 23 Закону України Про оцінку земель оформлюється як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, який видається центральним органом виконавчої влади.

Зважаючи на зміст позовних вимог, вищевказаного клопотання та наявних матеріалів справи, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про призначення судової земельно-технічної експертизи.

Відповідно до статті 196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Відповідно до вимог частини другої статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання.

Відповідно до п. 3 частини другої статті 200ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про призначення справи до судового розгляду по суті.

З урахування положень статей 189, 200 ЦПК України, встановленого законом строку проведення підготовчого провадження, виходячи з принципу розумного строку судового розгляду справи, з метою недопущення надмірної тривалості судового провадження, суд доходить висновку, що сторони мали достатньо часу для можливості реалізувати свої процесуальні права, у підготовчому судовому засіданні проведено всі процесуальні дії, які необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження з метою виконання завдань підготовчого судового засідання, спір між сторонами до судового розгляду не врегульований, підстави для залишення позовної заяви без розгляду або закриття провадження у справі відсутні.

Відтак правових підстав для відкладення підготовчого судового засідання або оголошення перерви у підготовчому судовому засіданні суд не вбачає.

На підставі вищевикладеного, суд вважає за можливе закрити підготовче судове засідання та призначити справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні, в яке викликати учасників справи.

Керуючись ст.ст. 76, 77, 103, 258, 260, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача Краснікова П.І. про призначення судової земельно-технічної експертизи відмовити.

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за використання земельної ділянки.

Призначити справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 12 березня 2025 року о 10 годині 00 хвилин у приміщенні Ленінського районного суду м. Харкова (вулиця Полтавський Шлях, 20, Харків, Харківська область, 61052).

Викликати учасників справи в судове засідання.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Інформацію стосовно справи, що розглядається, можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://ln.hr.court.gov.ua/sud2024/.

Суддя С.С. Балабай