Справа № 717/378/25
Номер провадження 2/717/147/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 лютого 2025 року селище Кельменці

Суддя Кельменецького районного суду Чернівецької області Кудиба З. І., розглянувши позовну заяву, подану керівником Дністровської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Чернівецькій області до ОСОБА_1 про припинення права власності на земельну ділянки,

ВСТАНОВИЛА:

Керівник Дністровської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Чернівецькій області 12 лютого 2025 року подав до Кельменецького районного суду Чернівецької області позовну заяву до ОСОБА_1 , в якій просить:

прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі;

припинити громадянці російської федерації ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства за кадастровим номером :01:007:0088, площею 0,22 га та 1/3 (одну третю) частку земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства за кадастровим номером :01:007:0087, площею 0,6 га, які розташовані у с. Нагоряни Дністровського району Чернівецької області.

Розглянувши подану позовну заяву, суд приходить до висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Пунктом 9 частини 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження N 12-36гс20) зазначає, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження N 12-76гс18)" (пункти 49-56 постанови).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

Частиною 1 статті 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Як вбачається з поданої прокурором позовної заяви, предметом спору є земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського, які є нерухомим майном та підлягають вартісній оцінці.

Верховний Суд в ухвалі від 22 вересня 2023 року по справі № 635/2761/15-ц наголосив:

відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»;

документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»);

за приписами статті 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку може бути нормативною і експертною. Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Натомість нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом) як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель;

натомість належними доказами на підтвердження вартості земельної ділянки, із якої необхідно визначити ціну позову та відповідно розмір судового збору, є, зокрема, звіт про оцінку майна з висновком про його вартість (станом саме на дату подання позову до суду), дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості аналогічного майна в районі місцезнаходження спірного майна тощо.

Крім того, в ухвалі від 25 жовтня 2024 року по справі № 569/12502/23 суд касаційної інстанції наголосив, що за приписами статті 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку може бути нормативною і експертною. Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Натомість нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом) як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Аналіз вказаних законодавчих норм дає підстави для висновку, що надані заявником витяги щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки не є належними доказами на підтвердження вартості спірного нерухомого майна.

Всупереч наведеному, керівником Дністровської окружної прокуратури для обґрунтування зазначеної ним ціни позову долучено до позовної заяви витяги із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Вказані докази підтверджують виключно нормативну оцінку спірних земельних ділянок, проте не надають можливості встановити суду дійсну їх оцінку та на цій підставі визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання позову по справі.

Враховуючи викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Протягом цього строку позивачу слід усунути недоліки позовної заяви зокрема:, надати суду докази на підтвердження ринкової вартості об`єкту нерухомого майна (звіт про оцінку майна (висновок про ринкову вартість нерухомого майна) на день звернення до суду, на підставі якого сформувати ціну позову та сплатити від неї у встановлених законом порядку і розмірі судовий збір (у разі недоплати судового збору провести його доплату чи подати клопотання про повернення переплаченого судового збору).

Відповідно до ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 та 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, суд зазначає, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху, а керівникк Дністровської окружної прокуратури надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву, подану керівником Дністровської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Чернівецькій області до ОСОБА_1 про припинення права власності на земельну ділянки, про що повідомити Керівника Дністровської окружної прокуратури.

Надати керівнику Дністровської окружної прокуратури 10 днів для виправлення вказаних недоліків. Строк для виправлення недоліків відраховувати з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кудиба З. І.: