У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2025 року

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючої судді - Будзан Л.Д.,

за участі секретаря судового засідання - Губенко О.М.,

представника позивачів - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Києві в порядку загального позовного провадження заяву позивачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Подільського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою.

07 жовтня 2024 року позивачами подано до суду заяву про зміну предмету позову, в якій просять: зобов`язати відповідача ОСОБА_5 усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :85:464:0020 та належить ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , шляхом відновлення межових знаків та встановлення твердої межі відповідно до Державних Актів на право власності на земельну ділянку від 10 вересня 2004 року, серія КВ №124895 та серія КВ №124894.

04 лютого 2025 року представником відповідача подано до суду заперечення на заяву про зміну предмету позову. Вказала, що зміна предмету або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені ч. 3 ст. 49 ЦПК України, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Позивачі не зазначають та не доводять обставин цього виключного випадку, необхідного для захисту прав позивачів у зв`язку зі зміною фактичних обставин. Крім цього позивачі, з урахуванням зазначеного в заяві, просять про зміну і предмету, і підстав позову, що є недопустимо.

В підготовчому засіданні представник позивачів підтримав заяву про зміну предмету позову, просив її задовольнити.

Представник відповідача у підготовчому засіданні заперечила проти задоволення заяви про зміну предмету позову, посилаючись на викладене у запереченнях.

Суд, заслухавши думку представника позивачів, представника відповідача та дослідивши матеріали справи, вважає, що в заяві позивачів про зміну предмету позову слід відмовити за наступних підстав.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України.

Судом встановлено, що постановою Київського апеляційного суду від 10.01.2024 апеляційні скарги ОСОБА_4 та ОСОБА_3 - задоволено частково. Скасовано ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 18 квітня 2023 року в частині закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та в цій частині направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. В іншій частині ухвалу суду першої інстанції залишено без змін.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 05.09.2024 задоволено заяву позивачів та залучено до участі у справі ОСОБА_5 , як правонаступника відповідача ОСОБА_6 .

Відповідно до ч. 4 ст. 49 ЦПК України, у разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

В заяві про зміну предмета позову позивачі зазначають, що після винесення постанови Київського апеляційного суду від 10.01.2024 змінились обставини справи. Вказують, що земельна ділянка, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 не розмежована між співвласниками. На момент розгляду справи в Київському апеляційному суді Акт про розмежування даної земельної ділянки не був підписаний. Саме чоловік відповідача, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , вирвав межові знаки, які знаходилися між земельними ділянками, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та будинок АДРЕСА_2 , в результаті чого було захоплено частину земельної ділянки власниками якої є позивачі.

Однак, позивачі не зазначають та не доводять обставин виключного випадку, необхідного для захисту прав позивачів у зв`язку зі зміною фактичних обставин, не наводять та не доводять цих змін фактичних обставин, не доводять яким чином саме чоловік відповідача, як зазначають позивачі, міг вирвати межові знаки, які знаходяться між спірними земельними ділянками після постанови суду апеляційної інстанції, якщо ОСОБА_6 , згідно актового запису про смерть № 22512 від 14 грудня 2020 року помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Крім цього, позивачі не зазначають та не обґрунтовують в чому конкретно полягає зазначена зміна предмету позову - збільшення, зменшення, уточнення позовних вимог, предмету чи підстав позову.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі №922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 16.03.2018 в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі №922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі №910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Суд вбачає, що звертаючись у серпні 2018 року з позовною заявою до суду, позивачі просили усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :85:464:0020, та належить позивачам на праві власності, шляхом знесення самовільно збудованих будівель, а саме: гаражу літ. «В» і добудови до сараю літ. «Г», що збудовані з боку земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :85:464:0021, та встановити тверду межу згідно державних актів.

Згідно заяви про зміну предмету позову, поданої в жовтні 2024 року, позивачі просять суд усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :85:464:0020 та належить ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , шляхом відновлення межових знаків та встановлення твердої межі відповідно до Державних Актів на право власності на земельну ділянку від 10 вересня 2004 року, серія КВ №124895 та серія КВ №124894.

Отже, дослідивши редакцію первісного позову та заяву позивачів від 07 жовтня 2024 року про зміну предмету позову, суд вбачає, що позивачами змінено не лише предмет позовних вимог, а і його підстави; викладено нові обґрунтування та обставини позовних вимог, визначено нові правові підстави позовних вимог.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Правовий висновок Верховного Суду, що регулює подібні правовідносини викладений у постановах Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі №826/19197/16, від 22 липня 2021 року.

Отже, суд вбачає, що у заяві про зміну предмету позову, що надійшла на адресу суду 07 жовтня 2024 року фактично змінено як предмет, так і підстави позову, що суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, та не допускається.

За результатами викладеного, суд приходить до висновку про необхідність відмови у прийнятті до розгляду та повернення заяви позивачів про зміну предмету позову, яка надійшла на адресу суду 07 жовтня 2024 року.

Керуючись ст. ст. 49, 260, 279, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити позивачам ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у прийнятті заяви про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Леся БУДЗАН