РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.02.2025

Справа № 522/17606/24-Е (2/522/7584/24)

Приморський районний суд м. Одеси у складі головуючого - суддя Ярема Х.С, розглянув за правилами спрощеного позовного провадження (без виклику сторін) справу

за позовом ОСОБА_1

до Адвокатського об`єднання «Захист»

про витребування безпідставно отриманих коштів.

ВСТАНОВИВ:

1.09.10.2024 ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до АО «Захист».

2.Позивач просить суд: стягнути з відповідача 70 000 грн. безпідставно отриманих грошових коштів.

3.25.10.2024 відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.

4.25.11.2024 відповідач подав відзив на позов.

5.02.12.2024 позивач подав відповідь на відзив.

6.12.12.2024 відповідач подав заперечення на відповідь на відзив.

7.Позивач звернення до суду з цим позовом пояснює тим, що вона 21.08.2024 звернулась до АО «Захист» з метою отримання юридичної консультації за яку заплатила 2 000 грн. Після цього за усною домовленістю АО «Захист» зобов`язалося здійснювати захист інтересів ОСОБА_2 під час його утримання в ТЦК. Домовлено, що сума гонорару складає 70 000 грн. На виконання цієї домовленості, позивач в той же день 21.08.2024 перерахувала відповідачеві кошти, спочатку 38 000 грн., потім ще 32 000 грн. Після цього АО «Захист» повідомило її, що для захисту інтересів ОСОБА_2 до Волинського ТЦК терміново приїде адвокат, а вже потім після повернення привезе текст договору про надання юридичних послуг, який потрібно буде підписати. Однак адвокат для захисту інтересів ОСОБА_2 до ТЦК не поїхав, жодних юридичних послуг за домовленістю відповідач не надав. Тепер відмовляється повертати 70 000 грн. Позивач вважає цю суму безпідставно отриманими відповідачем коштами, оскільки письмовий договір про надання адвокатських послуг між ними не укладався.

8.Відповідач проти позову заперечує. 21.08.2024 ОСОБА_1 дійсно звернулась до АО «Захист» за отриманням юридичної консультації. Після отримання консультації сплатила обумовлені 2 000 грн. Після цього ОСОБА_1 було запропоновано укласти договір, предметом якого було надання інформативно-консультативних послуг щодо незаконного утримання ОСОБА_2 в ТЦК. Зважаючи на терміновість отримання юридичних послуг, позивачеві було запропоновано спочатку укласти усний договір, отримати обумовлені інформаційно-консультативні послуги, з наступним укладенням письмового договору, після вирішення невідкладних питань щодо утримання ОСОБА_2 в ТЦК. Гонорар за договором про надання адвокатських послуг, який було укладено в усній формі, становив 70 000 грн. Ці кошти ОСОБА_1 сплатила 21.08.2024 на розрахунковий рахунок відповідача двома платежами. Після цього ОСОБА_1 були надані інформативно-консультативні послуги щодо утримання ОСОБА_2 в ТЦК. Клієнт, сплативши суму гонорару, отримала відповідні юридичні послуги за усним договором, але далі відмовилась укладати письмовий договір, чим розірвала угоду між сторонами в односторонньому порядку, що не передбачає повернення сплаченого гонорару.

Судом встановлено такі обставини справи.

9.21.08.2024 ОСОБА_1 звернулась до АО «Захист» за отриманням юридичної консультації, вартість якої становила 2 000 гр., які були сплачені в той же день.

10.Після надання юридичної консультації АО «Захист» запропонувало їй укласти договір, предметом якого є надання інформативно-консультативних послуг щодо незаконного утримання ОСОБА_2 в ТЦК та СП.

11.Сторони погодили, що у зв`язку з утриманням ОСОБА_2 в ТЦК та СП та необхідністю надання правничої допомоги невідкладно, укладення письмового договору за конкретних обставин не було можливим.

12.В зв`язку з цим, між ОСОБА_1 та АО «Захист» було укладено усний договір, згідно якого буде надано інформативно-консультативні послуги щодо незаконного утримання ОСОБА_2 в ТЦК та СП, з наступним укладенням договору в письмовій формі у найближчий можливий строк.

13.Гонорар за договором про надання адвокатських послуг, який було укладено в усній формі між ОСОБА_1 та АО «Захист» 21.08.2024, становив 70 000 грн.

14.21.08.2024 ОСОБА_1 сплатила на розрахунковий рахунок АО «Захист» через АТ КБ «Приватбанк» гонорар за надання адвокатських послуг (призначення платежу «за захист ОСОБА_3 ») 38 000 грн. та 32 000 грн.

15.04.09.2024 ОСОБА_1 звернулась до голови АО «Захист» Зачепіло О.В. з листом, в якому посилаючись на невиконання АО «Захист» взятих на себе зобов`язань щодо захисту інтересів ОСОБА_2 , просила повернути 70 000 грн., оскільки правова підстава для набуття коштів відсутня.

16.У відповіді на заяву голова АО «Захист» Зачепіло О.В. зазначив, що 70 000 грн. є гонораром за надання інформативно-консультативних послуг щодо незаконного утримання ОСОБА_2 в ТЦК та СП, які й були надані відповідно до умов усної угоди.

Висновки суду.

17.Предметом спору є повернення коштів, а його підставами - невиконання другою стороною умов договору.

18.Позивач отримані кошти називає безпідставно набутими, тобто набутими без правової підстави.

19.Відповідач визнає, що отримав кошти від позивача. Вважає, що підстав для їх повернення немає, оскільки сторона погодилася добровільно сплатити гонорар, а далі відмовилась від укладення договору, вважаючи, зо послуги взагалі не надані. Не погоджується, що кошти набуті без правової підстави. Вони набуті за усною домовленістю сторін.

20.З`ясуванню підлягає в першу чергу правова природа правовідносин, які виникли між сторонами.

21.Оцінюючи доводи обох сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову з таких підстав.

22.Загальні підстави для виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України. Ст. 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.

23.Предметом регулювання інституту безпідставного набуття чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

24.Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акту, правочину або інших підстав, передбачених ст.11 ЦК України).

25.Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань з набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна в іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна з боку набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.

26.За змістом ст. 1212 ЦК України безпідставно набутим є майно, набуте особою або збережене нею в себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.

27.Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 11, ч. 1, 2 ст. 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені цими актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, установлених ст. 11 цього Кодексу.

28.Зобов`язання повинне належно виконуватись відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що зазвичай ставляться.

29.Згідно з ч. 1 ст. 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші.

30.Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

31.Частиною 1 ст. 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

32.Отже, системний аналіз положень ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 11, ч. 1 ст. 177, ч. 1 ст. 202, ч. 1 ст. 1212 ЦК України дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей).

33.Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в не заборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками відповідних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків, зокрема внаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені ч. 2 ст. 11 ЦК України.

34.Загальна умова ч. 1 ст. 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі цієї норми тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.

35.Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.

36.Тобто в разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, ст. 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №922/2216/18.

37.Згідно з ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

38.Згідно з ч.1 ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

39.Згідно з ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання.

40.Отже, домовленість про надання послуг може бути й в усній формі договору.

41.Згідно з п.4 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правничої допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правничої допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правничої допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

42.Згідно з п.1 ч.1 ст.19 цього Закону адвокатською діяльністю є надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави;

43.Згідно з ч.1 ст. 26 Закону адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правничої допомоги.

44.Згідно з ч.1, 2 ст. 27 Закону договір про надання правничої допомоги укладається в письмовій формі. Договір про надання правничої допомоги може вчинятися усно у випадках: 1) надання усних і письмових консультацій, роз`яснень із правових питань з подальшим записом про це в журналі та врученням клієнту документа, що підтверджує оплату гонорару (винагороди); 2) якщо клієнт невідкладно потребує надання правничої допомоги, а укладення письмового договору за конкретних обставин є неможливим - з подальшим укладенням договору в письмовій формі протягом трьох днів, а якщо для цього існують об`єктивні перешкоди - у найближчий можливий строк.

45.Судом з?ясовано, що правовідносини між ОСОБА_1 та АО «Захист» виникли на підставі усної домовлено (що має форму усного договору) 21.08.2024 про надання інформативно-консультативних послуг щодо незаконного утримання ОСОБА_2 в ТЦК та СП. Істотними умовами цього договору, є предмет надання відповідних адвокатських послуг, вартість 70 000 грн.

46.Сторони не заперечують, що укладення усного договору було обумовлено тим, що клієнт невідкладно потребував надання правничої допомоги, а укладення письмового договору за конкретних обставин було неможливим, тому погодили подальше укладенням договору в письмовій формі.

47. ОСОБА_1 , перераховуючи кошти відповідачеві, знала, що між досягнуто усної домовленості щодо захисту інтересів ОСОБА_2 . Гроші сплатила саме з метою захисту інтересів ОСОБА_2 .

48.Отже, наявний договірний характер спірних правовідносин сторін (навіть усний), унеможливлює застосування до них про безпідставно набуті кошти.

49.Також суд зауважує, що безпідставно набуті грошові кошти не підлягають поверненню, якщо потерпіла особа знає, що в неї відсутнє зобов`язання (відсутній обов`язок) для сплати коштів, проте здійснює таку сплату, тому що вказана особа поводиться суперечливо, якщо згодом вимагає повернення сплачених коштів (постанова Верховного Суду від 10.04.2019 справа №390/34/17).

50.За таких обставин позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ярема Х.С.