Провадження № 2/638/337/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2025 року Дзержинський районний суд міста Харкова

у складі головуючого судді: Хайкіна В.М.,

за участю секретаря: Веремчук Д.А.,

з участю позивача: ОСОБА_1 ,

з участю представника відповідача: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ:

04.12.2019 року до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 , П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, згідно прохальної частини якої просить суд: встановити факт родинних зв`язків, а саме те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним сином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ; встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є двоюрідним братом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 18.12.2018 року по справі №643/12958/18 було встановлено той факт, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є сином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . На підставі цього рішення суду було видано свідоцтво про право на спадщину, яке оспорюється в поточній справі. В подальшому вказане рішення було скасовано Постановою ХАС від 23.05.2019 року та постановою КЦС ВС від 05.09.2019 року постанову суду апеляційної інстанції було залишено без змін. В постанові касаційної інстанції зазначено, що суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції повно і всебічно дослідив і оцінив обставини у справі, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин та закон, який їх регулює, обґрунтовано зазначив, що подана заява не підлягає розгляду в порядку окремого провадження, оскільки під час розгляду справи було встановлено наявний спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження. Як вбачається із зазначених судових актів, відповідач ОСОБА_3 заперечує факт родинних зв`язків, а саме той факт, що батько позивача - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним сином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . За таких обставин позивачем подається позовна заява про встановлення факту родинних зв`язків. Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_1 , 1948 року народження, його батьками є: батько - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та мати - ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 . У ОСОБА_5 було батьки: мати - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 та батько - ОСОБА_1 , який помер у 1943 році. Документи, які підтверджують факт родинних відносин між ОСОБА_5 та його рідною матір`ю - ОСОБА_6 , втрачені. Обласний архів не зміг надати дані про народження ОСОБА_5 , у зв`язку з їх відсутністю. Як зазначалось, батьками позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є: батько - ОСОБА_5 та мати - ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 . З відповіді заступника директора Державного архіву Харківської області Харківської обласної державної адміністрації №01-32/238 від 14.08.2018 року вбачається, що книги реєстрації актів громадянського стану про народження по с. Леб`яже Чугуївського району Харківської області за 1928 роки на зберігання до архіву не надходили, місцезнаходження їх архіву невідомо, тому надати копію актового запису про народження ОСОБА_5 можливості немає. Крім того повідомлено, що в книгах реєстрації актів громадянського стану про народження по с. Леб`яже Чугуївського району за 1927 рік актового запису про народження ОСОБА_5 немає. Факт того, шо ОСОБА_5 є сином ОСОБА_6 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 та померла ІНФОРМАЦІЯ_4 підтверджуються фотокартками родини ОСОБА_8 . Позовні вимоги про встановлення факту родинних зв`язків заявляються в рамках позовного провадження з огляду на висновки Харківського апеляційного суду та КЦС ВС по справі №643/12958/18. Іншим чином захистити права позивача діючим процесуальним законодавством не можливо.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 09.12.2019 року цивільну справу направлено за підсудністю до Дзержинського районного суд ум. Харкова.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 16.01.2020 року цивільну справу прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання (головуючий суддя Омельченко К.О.).

10.11.2020 року відповідачем ОСОБА_3 подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , третя особа: П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про визнання права на спадкування, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2019 року №3-92, зобов`язання П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори скасувати нотаріальні дії з видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

11.11.2020 року від представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Спаскіна Д.А. надійшов відзив на позов, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Відзив обґрунтовано тим, що в позовній заяві ОСОБА_1 мета встановлення факту родинних відносин з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , не зазначена. На теперішній час ОСОБА_1 вже незаконного отримано свідоцтво про право на спадщину за законом від 21.02.2019 року №3-92 на частку майна спадкодавця ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 - на квартиру АДРЕСА_1 . При видачі державним нотаріусом Восьмої Харківської Державної нотаріальної контори Кретовою О.В. за спадковою справою №983/2016 свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2019 року №3-92 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , підстави для закликання до спадкоємства за законом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , були відсутні. Також були відсутні документи, підтверджуючі юридичний факт родинних відносин між спадкодавцем ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 і його батьком ОСОБА_5 . Тобто отримання рішення суду про встановлення факту родинних відносин фактично необхідно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 для легалізації незаконно отриманого свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2019 року №3-92, так як юридичні наслідки вже настали ще до встановлення факту родинних відносин. Крім цього, 21.02.2019 року державний нотаріус Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Кретова О.В. за спадковою справою №983/2016 видала ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за законом №3-92, яким посвідчує, що спадкоємцем на майно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 є ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , батько яких - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та її рідна племінниця - ОСОБА_3 , мати якої - ОСОБА_10 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_11 .В даному випадку ні ОСОБА_6 , ні відповідач ОСОБА_3 не являються для позивача ОСОБА_1 та для ОСОБА_5 спадкодавцями. Спадкодавцем за спадковою справою №983/2016 є ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 . Крім того, спадкодавець ОСОБА_9 і мати відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_11 є двійнятами. Тобто, відповідач ОСОБА_3 є рідною племінницею спадкодавця ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 . Таким чином, у зв`язку з тим, що відповідач ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 не являються для позивача ОСОБА_1 спадкодавцями, встановлення родинних відносин у даному випадку не дає позивачу підстав для набуття права на спадкування на частку майна ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 . Згідно копії заяви від 01.11.2017 року відповідач ОСОБА_3 відмовляється надати згоду на включення позивача ОСОБА_1 та ОСОБА_4 до свідоцтва на право на спадщину після ОСОБА_9 . Станом на 01.11.2017 року заяв від інших спадкоємців в справах нотконтори немає.

22.12.2020 року від позивача ОСОБА_1 до суду надійшла уточнена позовна заява про встановлення факту родинних відносин у зв`язку зі зміною підстав позову.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.01.2021 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , тертя особа: П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про усунення від права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування - повернуто позивачу за зустрічним позовом.

01.02.2021 року від представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Спаскіна Д.А. до суду надійшли заперечення на уточнену позовну заяву, в яких просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

На підставі розпорядження №02-06/336 від 12.03.2021 року проведено повторний автоматизований розподіл справи та визначено нового головуючого суддю для розгляду справи - Хайкіна В.М., що підтверджує протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.03.2021 року.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 31.03.2021 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин прийнято про провадження судді Хайкіна В.М. та призначено підготовче судове засідання.

06.04.2021 року від позивача ОСОБА_1 до суду надійшла уточнена позовна заява про встановлення факту родинних відносин у зв`язку зі зміною предмету позову.

27.10.2021 року позивача ОСОБА_1 до суду надійшла уточнена позовна заява про встановлення факту родинних відносин у зв`язку зі зміною предмету позову, згідно прохальної частини якої просить суд: встановити факт родинних відносин, а саме те, що батько позивача - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним сином ОСОБА_6 , 1901 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ; встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є двоюрідним братом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; стягнути з відповідача витрати на правничу допомогу та судові витрати. Уточнена позовна заява обґрунтована тим, що в 2017 році відповідач ОСОБА_3 , в присутності нотаріуса та надавши відповідну письмову заяву, скориставшись тим, що свідоцтво про народження батька позивача - ОСОБА_5 , 1927 року народження, втрачено, а звернення до архівів на той час результату не дали, відмовилась визнати родинні відносини між позивачем та відповідачем, тим самим поставила під сумнів право позивача на спадкування. 28.09.2019 року відповідач звернулась з заявою до нотаріуса з вимогою видачі свідоцтва про право на спадкування за законом на всю квартиру. 22.11.2019 року до Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_3 було подано позов до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про скасування реєстрації права власності. Такі дії ОСОБА_3 вказують на справжні мотиви її відмови від визнання родинних відносин та підтверджують і у подальшому відмову останньою признати родинні стосунки між позивачем. Після рішення Апеляційного суду виникла юридична невизначеність права позивача на спадкування. 20.01.2021 року відповідачем ОСОБА_3 було отримано свідоцтво про право на спадщину за законом на спадщини, в якому нотаріусом посвідчується, що ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є племінниками спадкодавці, тобто між ними існують родинні відносини як двоюрідні брат та сестри. Вказаний юридичний документ підтверджує висунуту позивачем вимогу. Інші обґрунтування уточненої позовної заяви залишені без змін.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 24.11.2023 року у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про визнання права на спадкування, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2019 № 3-92, зобов`язання П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори скасувати нотаріальні дії з видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, - відмовлено Зустрічну позовну заяву повернуто адвокату ОСОБА_2 та роз`яснено право звернутися до суду з цими позовними вимогами в загальному порядку.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.01.2024 року клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Григоренка О.А. про витребування доказів - задоволено. Витребувано у Державного підприємства «Харківський машинобудівний завод «ФЕД» (61023, м. Харків, вул. Сумська, 132) наступні докази: заяву ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_12 про отримання дозволу на ознайомлення з особовою справою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та відповідь на неї; клопотання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , про надання копій документів за результатами ознайомлення з особовою справою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та відповідь на нього. Витребувано у Комунального підприємства «Жилкомсервіс» (61052, м. Харків, вул. Конторська, 35) наступні докази, а саме: заяви ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 або ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , на підставі якої було отримано завірені копії поквартирної картки за адресою: АДРЕСА_2 ; картки прописки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_13 ; картки прописки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та відповіді на цю заяву.

13.03.2024 року від Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський машинобудівний завод «ФЕД» надійшла затребувана інформація.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 09.07.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримав позовні вимоги, викладені в уточненій позовній заяві від 27.10.2021 року та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Спаскін Д.А. в повному обсязі заперечував проти задоволення позовних вимог та надав відповідні пояснення, які викладені у відзиві на позовну заяву.

Третя особа ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, причину неявки не повідомила, про час та місце слухання справи повідомлялась належним чином.

Від в.о. заступника завідувача П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори в матеріалах справи міститься лист з проханням розгляд справи проводити без участі представника відділу нотаріальної контори, у вирішенні питання покладаються на розсуд суду.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні їм правовідносини, оцінивши кожний доказ окремо та у їх сукупності та взаємозв`язку, дійшов до наступних висновків.

Згідно частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимогами частини 3 статті 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до частини 2 статті 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30.05.2008, справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Відповідно до пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31 березня 1995 року суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Під час судового розгляду встановлено, що батьками позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є: батько - ОСОБА_5 та мати: ОСОБА_7 , що підтверджуються свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .

ОСОБА_5 (батько позивача) помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 66 років, про що в книзі реєстрації актів про смерть 08.12.1993 року зроблено запис №18787, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .

Як вбачається з відповіді заступника директора Державного архіву Харківської області Харківської обласної державної адміністрації №01-32/238 від 14.08.2018 рокую, книги реєстрації актів громадянського стану про народження по с. Леб`яже Чугуївського району Харківської області за 1928 роки на зберігання до архіву не надходили, місцезнаходження їх архіву невідомо, тому надати копію актового запису про народження ОСОБА_5 (батька позивача) можливості немає. Крім того, повідомлено, що в книгах реєстрації актів громадянського стану про народження по с. Леб`яже Чугуївського району за 1927 рік актового запису про народження немає.

Зі слів позивача, батьками ОСОБА_5 (батько позивача) були батьки: мати - ОСОБА_6 (бабуся позивача) та батько - ОСОБА_1 (дідусь позивача). Надати свідоцтво про народження не вбачається можливим, оскільки архівні справи було втрачено.

ОСОБА_6 (бабуся позивача), ІНФОРМАЦІЯ_13 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 94 роки, про що 25.04.1996 року складено відповідний актовий запис №7009, що підтверджується свідоцтвом про смерть (повторно) серії НОМЕР_3 .

Із особової справи ОСОБА_5 (батька позивача), який працював на заводі Ф.Е. Дзержинського, вбачається, що його батьками є: батько - ОСОБА_1 , 1894 року народження, який помер 1943 року та мати - ОСОБА_6 , 1901 року народження; дружина (колишня) - ОСОБА_12 , 1928 року народження; син - ОСОБА_1 , 1948 року народження; дружина - ОСОБА_13 , 1940 року народження; сестра - ОСОБА_9 , 1943 року народження; сестра - ОСОБА_11 , 1943 року народження; сестра - ОСОБА_14 , 1922 року народження.

Із автобіографії ОСОБА_5 вбачається, що останній мав шлюб з ОСОБА_7 , 1928 року народження, який був розірвано в 1957 році. Від цього шлюбу ОСОБА_5 має сина - ОСОБА_1 , 1948 року народження.

Також із вказаної автобіографії вбачається, що ОСОБА_5 уклав шлюб з ОСОБА_13 , 1940 року народження. Від вказаного шлюбу має дітей: дочку - ОСОБА_15 , 1966 року народження та сина - ОСОБА_15 , 1972 року народження.

Тобто, із вказаного слідує, що позивач ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_16 та ОСОБА_17 є рідними братами та сестрою по батьковій лінії.

Із картки прописки на ім`я ОСОБА_5 (батько позивача) вбачається, що останній народився ІНФОРМАЦІЯ_14 в Харківській області, Чугуївський район, с. Леб`яже.

Згідно картки прописки ОСОБА_6 (бабуся позивача) вбачається, що за адресою: АДРЕСА_2 були прописані та проживали: ОСОБА_18 , 1901 року народження, ОСОБА_19 , 1943 року народження, ОСОБА_20 , 1943 року народження, ОСОБА_3 , 1980 року народження, ОСОБА_21 , 1906 року народження.

Також позивачем надано повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть на ОСОБА_5 (батька позивача), ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Тобто, у ОСОБА_5 (батька позивача), ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідні сестри: ОСОБА_9 (тітка позивача), 1943 року народження; ОСОБА_11 (тітка позивача), 1943 року народження; ОСОБА_14 (тітка позивача), 1922 року народження.

Батьками ОСОБА_22 (тітка позивача та рідна сестра батька позивача), ІНФОРМАЦІЯ_9 є: батько - ОСОБА_1 (батько позивача) та мати - ОСОБА_6 (мати позивача), що підтверджується посвідкою про народження серії НОМЕР_4 .

ОСОБА_22 (тітка позивача та рідна сестра батька позивача), ІНФОРМАЦІЯ_9 , 22.04.1978 року уклала шлюб з ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , про що зроблено відповідний актовий запис №323, після одруження прізвище чоловіка - ОСОБА_24 , дружини - ОСОБА_24 , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 .

Батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є: батько - ОСОБА_23 та мати - ОСОБА_10 , про підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_6 .

Тобто, із вказаного слідує, що відповідач у справі ОСОБА_3 є двоюрідною сестрою позивача.

Матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_10 померла ОСОБА_9 (рідна тітка відповідача та позивача, рідна сестра батька позивача), ІНФОРМАЦІЯ_9 . У зв`язку із цим, 01.11.2017 року до Восьмої Харківської державної нотаріальної контори звернулась відповідач ОСОБА_3 із заявою про прийняття спадщини, яка складається з квартири АДРЕСА_1 , спадкоємцем на яку у частці є відповідач - ОСОБА_3 (рідна племінниця спадкодавиці), оскільки мати відповідача ОСОБА_3 - рідна сестра спадкодавиці - ОСОБА_10 , померла ІНФОРМАЦІЯ_11 . У вказаній заяві відповідачем було зазначено, що згоду на включення ОСОБА_1 та ОСОБА_4 до свідоцтва про право на спадщину після ОСОБА_9 , як її рідних племінників спадкодавиці, відмовляється надати.

ОСОБА_1 21.02.2019 року було отримано свідоцтво №3-92 про право на спадщину за законом, спадкова справа №983/2016, виданого державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Кретовою О.В. на частку спадкового майна, а саме квартиру АДРЕСА_1 , яка залишилась після смерті ОСОБА_9 (рідної тітки позивача), ІНФОРМАЦІЯ_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 . Свідоцтво про право на спадщину на частку спадкового майна ще не видано.

Також судовим розглядом встановлено, що рішенням Московського районного суду м. Харкова від 18.12.2018 року у справі №643/12958/18 встановлено юридичний факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним сином ОСОБА_6 .

В подальшому постановою Харківського апеляційного суду від 23.05.2019 року рішення Московського районного суду м. Харкова від 18.12.2018 року було скасовано, оскільки між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 існує спір про право на спадкування після смерті ОСОБА_9 . Встановлення ОСОБА_25 , яка є донькою ОСОБА_1 факту родинних відносин між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 вплине в подальшому на право на спадкування ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_9 . Зазначене унеможливлює розгляд справи в порядку окремого провадження. Такий спір про право має розглядатись в порядку позовного провадження із залученням до участі у справі всіх спадкоємців, а якщо таких немає, то заінтересованих осіб по справі.

Постановою Верховного суду України від 05.09.2019 року постанова Харківського апеляційного суду від 23.05.2019 року залишено без змін.

Тобто, після скасування рішення Московського районного суду м. Харкова, у позивача виникла юридична невизначеність права на спадкування, у зв`язку із чим останній звернувся до суду із вказаним позовом.

Положеннями ч. 1 ст. 55 Конституції України гарантовано, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Право безперешкодного звернення особи до суду за захистом своїх прав гарантується ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якій зазначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Юридичні факти - це життєві обставини чи факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин.

Із системного аналізу положень статті 293 ЦПК України, глави 6 розділу ІV ЦПК України слідує, що у судовому порядку підлягають встановленню юридичні факти, які мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Звертаючись із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, особа відповідно до вимог статті 258 ЦПК України вказує мету встановлення юридичного факту, яка дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи зумовлює він правові наслідки. У заяві необхідно також вказати причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, та навести докази його існування.

Закон надає юрисдикції суду встановлювати факти, що мають юридичне значення, але при певних умовах: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Спір про право характеризує такий стан відносин, коли між сторонами існують певні розбіжності з приводу наявності, змісту та обсягу прав та обов`язків, здійснення яких неможливо без судового втручання.

Встановлення фактів родинних відносин, а саме, що позивач батько позивача ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним сином ОСОБА_6 , 1901 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 та те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є двоюрідним братом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , має для позивача юридичне значення, оскільки від встановлення даного факту залежить виникнення, зміна або припинення їх особистих майнових прав, які полягають у можливості оформлення спадщини після смерті тітки - ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Родинними відносинами є кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями "родичі", "родинні стосунки" охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

Законодавство України не встановлює вичерпного переліку документів, які підтверджують родинні стосунки, а тому вони визначаються в кожному випадку окремо, в залежності від ступеня їх споріднення.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів)

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, щоб реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).

Матеріалами справи підтверджено, що батько позивача - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним сином ОСОБА_6 , 1901 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . У батька позивача - ОСОБА_5 рідні сестри: ОСОБА_14 , 1922 року народження, ОСОБА_11 , 1943 року народження та ОСОБА_9 , 1943 року народження. Батьками зазначених осіб є: ОСОБА_1 та ОСОБА_6 .

Окрім цього, матеріалами справи підтверджено та позивачем доведено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є двоюрідним братом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , оскільки батьками ОСОБА_3 є: ОСОБА_23 та ОСОБА_10 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_8 »). Тобто мати відповідача - ОСОБА_10 є рідною сестрою батька позивача - ОСОБА_5 , а отже відповідач є двоюрідною сестрою позивача.

Зазначене підтверджується дослідженими під час судового розгляду доказами: свідоцтвом про народження ОСОБА_1 ; дублікатом свідоцтва про смерть ОСОБА_6 ; дублікатом свідоцтва про смерть батька позивача - ОСОБА_5 ; фотокартками; особистою справою ОСОБА_5 ; свідоцтвом про право на спадщину; витягом з Державного реєстру про смерть ОСОБА_5 ; свідоцтвом про народження ОСОБА_3 ; свідоцтвом про народження ОСОБА_22 ; свідоцтвом про шлюб ОСОБА_22 ; картками прописки.

Відповідачем не оспорювався той факт, що її мати - ОСОБА_26 є рідною сестрою батька позивача - ОСОБА_5 .

Суд не бере до уваги доводи відповідача про те, що 05.04.2021 позивачем надано копію архівної довідки від 12.02.2021 року №01-42/З-189-196 та копію актового запису про народження на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_16 . Відповідач зазначає, що дата та рік народження не співпадають із особою на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто зазначає, що вказані особи є різними. Зазначений факт спростовується в сукупності усіма доказами, які надані позивачем та суд під час судового розгляду дійшов до висновку та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_14 . Вказаний факт підтверджується зокрема повним витягом з актового запису про смерть на ім`я ОСОБА_5 .

Щодо твердження відповідача про порушення позивачем порядку, встановленого законом, одержання документів, а саме отриманням ОСОБА_4 наступних документів: титульного листа особової справи, анкети від 20.12.1967 року, автобіографії від 20.12.1967 року, анкети від 14.06.1984 року, автобіографії від 14.06.1984 року. З приводу цього суд зазначає наступне.

Згідно частини 1, 2 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частиною 1 статті 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Частиною 1 статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд зазначає, що долучені до матеріалів справи: копія особової справи ОСОБА_5 та копія картки прописки ОСОБА_6 є допустими доказами у вказаній справі, оскільки одержані законним шляхом.

Зазначене підтверджується заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський машинобудівний завод «ФЕД» про виконання ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.01.2024 року про витребування доказів, а саме зазначено, що: 08.02.2021 року на ім`я начальника відділу кадрів ДП «ХМЗ «ФЕД» надійшла письмова заява ОСОБА_4 (третьої особи у вказаній справі) з проханням ознайомитись з особовою справою (автобіографією) ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , з пред`явленням документів, які підтверджують родинні зв`язки заявниці з ОСОБА_5 як батька та доньки. Заяву було задоволено та надано засвідчені копії документів: титульного аркуша особової справи, анкети від 20.12.1967 року, автобіографії від 20.12.1967 року, анкети від 14.06.1964 року, автобіографії від 14.06.1964 року, про що свідчить власноруч написана заява ОСОБА_4 від 08.02.2021 року з проставленням підпису останньої.

Отже, наведені вище обставини, які встановлені під час розгляду справи, а також письмові докази у сукупності, підтверджують доводи позивача, а також чітко прослідковуються у наданих позивачем доказах про наявність родинних відносин між ОСОБА_5 , який є рідним сином ОСОБА_6 та позивач ОСОБА_1 є двоюрідним братом ОСОБА_3 .

Встановлення вказаного факту родинних відносин породжує для позивача юридичні наслідки, тобто від нього залежить виникнення майнових прав такого, чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За правилами частини 3 статті 12, частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Положеннями частини 5, 6 статті 81 ЦПК унормовано, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, як це закріплено правилами частини 4 статті 12 ЦПК України.

Таким чином, суд вважає, що в судовому засіданні достовірно встановлені та підтверджені наявними у справі доказами заявлені вимоги, а отже позов підлягає задоволенню.

Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1 536,80 грн., який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Крім того позивач просить стягнути з відповідача витрати на правову допомогу в розмірі 6 000,00 грн.

Згідно з частиною 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судових витрат та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Витрати на професійну правничу допомогу, відповідно до пункту 1 частини 3 статті 133 ЦПК України, віднесені до витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Згідно з частиною 3 статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 6 000,00 грн. позивачем надано: договір про надання правової допомоги від 02.12.2019 року укладений між ОСОБА_1 та адвокатом Юрченком Віктором Володимировичем; акт надання послуг та проведення розрахунків від 04.12.2019 року за договором про надання правової допомоги б/н від 02.12.2019 року, відповідно до якого вартість наданих послуг складає 6 000,00 грн.; квитанцію до прибуткового касового ордеру №17 від 04.12.2019 року на суму 6 000,00 грн.

Зі змісту частини 4 статті 137 ЦПК України вбачається, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

З аналізу зазначених положень закону вбачається, що виключно за клопотанням сторони суд має право зменшити розмір витрат на правничу допомогу, у разі доведення стороною неспівмірності витрат.

Враховуючи те, що відповідач не оспорював встановленого судом розміру витрат на правничу допомогу в порядку ч. 5-6 ст. 137 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу у сумі 6 000,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 80, 81, 141, 247, 263-265, 315, 319 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме те, що батько позивача ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідним сином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є двоюрідним братом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_7 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_8 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , сплачений судовий збір у розмірі 1 536 (одна тисяча п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп., та витрати на правничу допомогу у розмірі 6 000 (шість тисяч) грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

На підставі частини 1 статті 354 ЦПК України, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 07.02.2025 року.

Головуючий суддя: