Справа № 740/6041/24
Провадження № 2/740/205/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2025 року м. Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області в складі:

головуючого - судді Карпуся І.М.,

із секретарем судового засідання Кубрак Н.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Ніжинської міської ради Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 через представника адвоката Середу Д.А. звернувся до суду із позовом, в якому відповідно до ст.1272 ЦК України просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Позов аргументує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його рідна тітка ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй на праві власності майно.

ОСОБА_2 на день смерті була зареєстрована та проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 . Чоловіка та дітей у неї ніколи не було і позивач був у неї єдиним родичем, тому здійснював за нею догляд, а після її смерті здійснив поховання та організацію поминальних обрядів.

Приблизно в середині вересня 2024 року ОСОБА_1 вирішив навести лад у будинку, де проживала тітка, а також знайти документи про право власності на будинок, оскільки на той момент він займався оформленням спадкових прав на майно, яке залишились після смерті його батька - ОСОБА_3 і вважав, що єдиним власником будинку АДРЕСА_1 є саме ОСОБА_3 . Проте, як з`ясувалось із знайдених документів, 5/6 часток указаного житлового будинку належить на праві власності ОСОБА_2 та 1/6 частка належить ОСОБА_3 . Також серед документів знаходився заповіт, складений ОСОБА_2 22.12.2016, згідно з яким остання належний їй на праві власності житловий будинок АДРЕСА_1 заповідала позивачу.

Звернувшись 30.09.2024 до нотаріуса для оформлення спадщини після померлої ОСОБА_2 , позивач отримав відповідь про те, що його заява не може бути прийнята у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Ухвалою судді 14.10.2024 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження, справу призначено до підготовчого засідання.

Учасники справи в підготовче судове засідання не з`явились.

Представник позивача - адвокат Середа Д.А. подав до суду письмову заяву про розгляд справи без участі його і позивача та підтримку позову.

Представник відповідача Ніжинської міської ради Чернігівської області надіслала до суду клопотання про розгляд справи без їх участі та визнання позовних вимог.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно ч.3, 4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на які позивач посилається, як на підставу своїх вимог, суд дійшов висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 10).

На день смерті ОСОБА_2 постійно проживала і була зареєстрована одна в будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується копією довідки № 2209 від 30.09.2024, виданою виконавчим комітетом Ніжинської міської ради (а.с. 13).

Згідно довідки № 01810 від 01.10.2024, виданої КП «Ніжинське міжміське бюро технічної інвентаризації» (а.с. 19), житловий будинок, який знаходиться у АДРЕСА_1 , зареєстрований на праві особистої власності станом на 31.12.2012:

- за ОСОБА_2 - 1/6 частина, ОСОБА_3 - 1/6 частина на підставі свідоцтва про право на спадщину по закону, виданого нотаріусом Ніжинської державної нотаріальної контори 22.05.1962 р.№ 2163/7;

- за ОСОБА_2 - 2/3 частки на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого в.о. державного нотаріуса Ніжинської міської державної нотаріальної контори 12.11.2002 р.№ 2-1905.

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 (а.с. 9).

В матеріалах справи міститься копія заповіту, складеного ОСОБА_2 і посвідченого приватним нотаріусом Ніжинського міського нотаріального округу Кізуб Т.Є. 20.12.2016, згідно з яким ОСОБА_2 належний їй на праві власності житловий будинок АДРЕСА_1 , заповіла ОСОБА_1 (а.с. 16).

Як убачається з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 79627608 від 02.01.2025, спадкова справа до майна померлої ОСОБА_2 не заводилась (а.с. 63).

30.09.2024 позивач звернувся до приватного нотаріуса Ніжинського районного нотаріального округу Костриці С.В. із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_4 , проте його заява не була прийнята з підстав пропуску ним встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини та нотаріусом рекомендовано звернутися йому до суду для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, про що свідчить письмова відповідь приватного нотаріуса КостриціС.В. від 30.09.2024 № 180/01-16 (а.с. 21).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

За змістом ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини і протягом якого відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частиною 2 ст. 1270 ЦК України передбачено, що якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Законодавство України не містить вичерпного переліку поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, а також чітко не вказує які причини є поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд дослідив поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які пов`язані з об`єктивними факторами для спадкоємця щодо неможливості вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01.04.2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження №61-39398св18), від 11.11.2020 у справі №750/262/20 (провадження №61-14038св20), від 03.03.2020 у справі №145/148/20 (провадження №61-16153св20).

Необізнаність спадкоємця, який не входить у першу чергу спадкоємців за законом, про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 у справі №6-496цс17.

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 06.06.2018 у справі №315/765/14-ц, від 26.06.2019 у справі №565/1145/17, від 28.10.2019 у справі №761/42165/17, від 25.03.2020 у справі №642/2539/18-ц, 15.04.2020 у справі №190/106/18 (провадження №61-41455св18), 17.03.2021 у справі №308/4272/19 (провадження №61-17072св20), від 15.04.2021 у справі №591/1271/18 (провадження №61-195св21), від 26.07.2021 у справі №405/7058/19 (провадження №61-18000св20), від 12.08.2021 у справі №757/51328/18-ц (провадження N 61-15517св20), від 20.12.2021 у справі N 671/1504/20 (провадження №61-3992св21), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Матеріали справи не містять відомостей на спростування тверджень позивача про необізнаність із наявністю заповіту.

Враховуючи викладене, зважаючи, що позивач, який є спадкоємцем за заповітом, не зміг з поважної причини в межах строку, відведеного для звернення, звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що у встановленому порядку не спростовано, інші спадкоємці, які б прийняли спадщину відсутні, а відтак визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не порушить прав та інтересів інших осіб, встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є єдиним шляхом отримання спадкового майна, але нотаріусом не заведено спадкової справи за зверненням позивача у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити.

Керуючись ст. 200, 263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Ніжинської міської ради Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

На рішення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.М. Карпусь