ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/6426/24
Провадження № 2/210/302/25
У Х В А Л А

іменем України

10 лютого 2025 року

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіна О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

До Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 04 листопада 2024 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 06 листопада 2024 року вказану позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвала судді від 06 листопада 2024 року направлялась на адресу позивача, вказану в позовній заяві.

Відправлення на адресу позивача повернулось на адресу суду 05 лютого 2025 року «за закінченням терміну зберігання».

Однак, станом на 10 лютого 2025 року, не було усунуто недоліки заяви та протягом тривалого часу позивач не цікавився рухом справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Як наголошує Європейський суд з прав людини, у своїх рішеннях, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням по справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до висновку, до якого дійшла колегія суддів ВС/КГС у постанові від 14.02.2018 прийнятої за результатами розгляду справи N 910/33054/15 "… з урахуванням рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" …сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження".

Суд також враховує розумні строки розгляду справи, передбачені законодавством, які порушуються саме внаслідок неотримання стороною заявником кореспонденції, за вказаними ним самим адресами, та кваліфікує таку поведінку позивача, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, як втрату зацікавленості в розгляді даної позовної заяви та актуальності самого питання для позивача.

Відповідно до ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Крім того, суд вважає за необхідне акцентувати увагу на тому, що текст ухвали було оприлюднено в Єдиному державному реєстрі України, доступ до якого має кожний громадянин України через Інтернет мережу, що відповідно до постанови ВС/КЦС від 04.12.2018, прийнятої за результатами розгляду справи N 761/34973/17, свідчить про належне повідомлення судом особи щодо змісту процесуального документу прийнятого в межах розгляду її справи, а дата оприлюднення, в свою чергу, є початком відліку строку вказаного в ухвалі для вчинення особою визначених судом процесуальних дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з ч.ч. 5, 6 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 не усунула зазначені недоліки позовної заяви у строк, встановлений ухвалою суду від 06 листопада 2024 року про залишення заяви без руху, таку заяву слід повернути позивачу.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для такої.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О. В. Чайкіна