Справа № 638/2159/25
Провадження № 2/638/3110/25
УХВАЛА

13 лютого 2025 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Малахової О.В., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК», інтереси якого представляє Захарова Катерина Романівна, до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК», інтереси якого представляє Захарова Катерина Романівна (далі Позивач) звернулося до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою, в якій просить стягнути з ОСОБА_1 (далі Відповідач) заборгованість за кредитним договором № б/н від 14.07.2017 у розмірі 123975,37 грн станом на 02.01.2025, що складається з: 103268,41 грн. - заборгованість за тілом кредиту, 20706,96 грн. - заборгованість за простроченими відсотками; та витрати зі сплати судового збору. В якості правових підстав позову зазначає неналежне виконання Відповідачем зобов`язань за та норми статтей 509, 525, 526, 527, 530, 598, 599, 610, 615, 629, 1050, 1054 Цивільного кодексу України.

У відповідь на запит суду надійшла інформація з реєстру територіальної громади міста Харкова про зареєстроване місце проживання Відповідача.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд встановив, що позовна заява не відповідає вимогам статтей 175 та 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Згідно зі статтею 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач; позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно з частинами першою та другою статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник; під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у ст. 61 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України, малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд встановив, що вказана справа не є малозначною, тому представляти інтереси позивача юридичної особи (в тому числі, підписувати позовну заяву) має право лише адвокат або керівник юридичної особи, член виконавчого органу юридичної особи, інша особа, уповноважена діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21) зауважила, що починаючи з 29.12.2019, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

В ухвалі від 07 лютого 2020 року у справі № 17/495-08 Верховний Суд вказав, що для підтвердження повноважень брати участь у справі в порядку самопредставництва працівник (юрисконсульт) має надати суду: докази того, що особа обіймає певну посаду (наказ, трудовий договір), а також докази, які дозволяють встановити обсяг повноважень вказаної посадової особи (статут, положення, трудовий договір (контракт).

Суд бере до уваги, що позовну заяву від імені АТ КБ «Приватбанк» підписано не керівником або іншою уповноваженою особою в порядку самопредставництва, а Захаровою К.Р., як представником, який на підтвердження своїх повноважень надав довіреність №16208-К-Н-О від 12.12.2024.

Відповідно до статуту АТ КБ «Приватбанк» право підпису від імені банку має голова правління.

Згідно з випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань АТ КБ «Приватбанк» Захарова К.Р. не зазначена як особа, яка має право вчиняти юридичні дії від імені юридичної особи.

З огляду на таке, суд вбачає, що стороною Позивача при зверненні до суду з цивільним позовом не підтверджено право представляти інтереси юридичної особи Захаровою К. Р. як адвокатом або повноваження діяти від імені АТ КБ «ПРИВАТБАНК» за правилами самопредставництва юридичної особи (зокрема, підписувати позовні заяви) відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), тому позовна заява підписана особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Враховуючи вищезазначене, суд доходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням Позивачу строку на усунення недоліків, шляхом надання доказів наявності у Захарової К.Р. права представляти позивача як адвокат або діяти від імені Позивача за правилами самопредставництва юридичної особи.

Керуючись статтями 12, 13, 175, 177, 185 України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без руху.

Повідомити Позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви у 5-денний строк з дня отримання цієї ухвали.

Роз`яснити Позивачу, що у випадку неусунення зазначених недоліків заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Малахова