Провадження № 2/686/253/25
УХВАЛА

про залишення без руху

12 лютого 2025 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Чевилюк З.А., ознайомившись із зустрічним позовом ОСОБА_1 про стягнення заподіяної матеріальної та моральної шкоди,-

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про усунення перешкод в користуванні жилим приміщенням шляхом виселення та вселення.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03.01.2025 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити у порядку загального позовного провадження.

11 лютого 2025 року ОСОБА_1 через канцелярію суду подав зустрічну позовну заяву про стягнення заподіяної матеріальної та моральної шкоди, в якій просить стягнути з ОСОБА_2 на свою користь 389 000 грн. матеріальної шкоди та 10 000 грн. моральної шкоди, а всього 399 000 грн.

В додатках до зустрічного позову позивач вказує, що надається оригінал квитанції про сплату судового збору.

Між тим, квитанція про сплату судового збору за подачу зустрічного позову відсутня.

Згідно до ч.1 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Із змісту пред`явленого позивачем зустрічного позову встановлено, що позов містить дві позовні вимоги: стягнення матеріальної та моральної шкоди.

При цьому, згідно з ч.3 ст.23 Цивільного кодексу України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою. Тому позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Тобто, вимога про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі та що складає ціну матеріальних вимог, є майновою вимогою, а тому, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 08 листопада 2019 року у справі № 400/100/19 (К/9901/29662/19) та постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц (61-2367св18).

Окрім того, відповідно до п.10 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті.

Відповідно до п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на зазначене, та враховуючи, що позивач при пред`явленні зустрічного позову не сплатив судового збору, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 3990 грн. 00 коп., надавши оригінал квитанції про сплату судового збору.

У відповідності до частини першої ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Одночасно з пред`явленням зустрічного позову позивач просить вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на 3/10 частки квартири АДРЕСА_1 , які належать на праві власності ОСОБА_2 .

Вимоги до форми і змісту заяви про забезпечення позову наведені у ст.151 ЦПК України.

Частиною 6 статті 151 ЦПК України передбачено, що до заяви про забезпечення позову додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до п. п. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви про забезпечення позову, яка подана фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 гривень 60 копійок.

Таким чином, заява про забезпечення позову реєструється окремо від позову та подається окремо з обов`язковим долучення квитанції про сплату судового збору, після чого розглядається судом відповідно до законодавства.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України,-

УХВАЛИЛА:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 про стягнення заподіяної матеріальної та моральної шкоди - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Позивачу необхідно усунути недоліки, надавши суду оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 3990 грн.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя