УХВАЛА

10 лютого 2025 року

м. Київ

справа № 754/17457/23

провадження № 61-16920св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Ситнік О. М., Фаловської І. М.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотраіального округу Ткаченко Наталія Володимирівна,

розглянув у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Порше Лізинг Україна», в інтересах якого діє адвокат Літвінов Євген Володимирович, на рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 24 червня 2021 року та постанову Одеського апеляційного суду від 23 березня 2023 року,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до

ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 06 серпня 2024 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Додатковим рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 01 жовтня

2024 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на правову допомогу в розмірі 10 000 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 19 листопада 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 06 серпня 2024 року залишено без змін.

18 грудня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Сікач О. М. через підсистему «Електронний Суд» направив до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 06 серпня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 листопада 2024 року.

У касаційній скарзі заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове про задоволення позову.

Підставою касаційного оскарження судових рішень заявник зазначає

пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України, а саме суди застосували норми матеріального права без урахування висновків Верховного Суду, викладених

у постановах від 30 червня 2021 року у справі № 521/12212/19, від 23 листопада

2020 року у справі № 315/714/19, від 13 квітня 2020 року у справі № 607/13549/21, від 06 листопада 2019 року у справі № 483/637/16-ц, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 жовтня 2019 року у справі №766/14595/16.

Ухвалою Верховного Суду від 23 грудня 2024 року відкрито провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 06 серпня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 листопада 2024 року, витребувано із Деснянського районного суду міста Києва цивільну справу № 754/17457/23

29 січня 2025 року справа надійшла до Верховного Суду.'

У частині другій статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Такий випадок передбачено частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду не ухвалював рішення про виклик учасників справи для надання пояснень, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

З огляду на те, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, така інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, питання про розгляд справи колегією у складі більше трьох суддів вирішується колегією суддів, визначеною в порядку, встановленому частиною другою статті 33 цього Кодексу, до початку розгляду справи, з урахуванням категорії і складності справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ткаченко Наталія Володимирівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

О. М. Ситнік

І. М. Фаловська