справа № 619/3470/24
провадження № 2/619/61/25
УХВАЛА

12 лютого 2025 року Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Жорняк О.М.,

за участю секретаря судового засідання Молотко А.В.,

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Грінченко Тетяни Миколаївни про скасування заходів зустрічного забезпечення або доказів у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ спільного майна подружжя та стягнення компенсації,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 , в особі представника адвоката Гринченко Тетяни Миколаївни, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 , в якому просить встановити факт спільного проживання однією сім`єю як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та відповідачки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в період з лютого2017 року до 16.04.2021 року включно; визнати спільним сумісним майном ОСОБА_5 та ОСОБА_2 наступне спільне майно: земельну ділянку, кадастровий номер :03:000:0468, площею 0,0985 га, цільове призначення - для ведення індивідуального садівництва, що розташована на території Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області, що була придбана за договором купівлі-продажу від 24.05.2019 на ім`я ОСОБА_7 (після реєстрації шлюбу ОСОБА_8 ), договір посвідчено нотаріально приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Тарасовою Ю.П., зареєстрований в реєстрі за № 866. Право власності належним чином зареєстровано 24.05.2019 ПН ХМНО ХО Тарасовою Ю.П., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 220; садовий будинок літ. «А-2» з надвірними будівлями (об`єкт житлової нерухомості), загальна площа якого складає 137, 6 метрів квадратних, житлова площа 62, 6 м2, що має навіс літ. «Б», баню літ. «В», басейн літ. «Г», огорожу № 1, каналізацію №2, колодязь № 3, та розташований за адресою АДРЕСА_1 (на земельній ділянці з кадастровим номером :03:000:0468 та з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 220, цільове призначення: для індивідуального садівництва, площа 0,0985 га). Право власності на вказаний будинок зареєстровано за ОСОБА_7 11.02.2020, на підставі Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер: ХК53 виданої 27.01.2020 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 51105984 від 12.02.2020 приватного нотаріуса ХМНО ХО Куксін С.Ю., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 220; автомобіль MERCEDES-BENZ, модель AMG GТ 43, 2019 року виписку, придбаний на ім`я відповідачки ОСОБА_7 (на теперішній час Скляр) від 20.08.2020, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , білого кольору; автомобіль FIAT, модель 500 CINQUECENTO, 2019 року випуску, об`єм двигуна 1242, зеленого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_3 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_4 , двигун НОМЕР_5 придбаний на ім`я відповідачки ОСОБА_7 (на теперішній час ОСОБА_8 ) від 02.06.2020; визнати за позивачем ОСОБА_9 в порядку поділу спільного майна подружжя, право власності на: земельну ділянку, кадастровий номер :03:000:0468, площею 0,0985 га, цільове призначення - для ведення індивідуального садівництва, що розташована на території Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області, що була придбана за договором купівлі-продажу від 24.05.2019 на ім`я ОСОБА_7 (після реєстрації шлюбу ОСОБА_8 ), договір посвідчено нотаріально приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Тарасовою Ю.П., зареєстрований в реєстрі за № 866. Право власності належним чином зареєстровано 24.05.2019 ПН ХМНО ХО ОСОБА_10 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 220; садовий будинок літ. «А-2» з надвірними будівлями (об`єкт житлової нерухомості), загальна площа якого складає 137, 6 метрів квадратних, житлова площа 62, 6 м2, що має навіс літ. «Б», баню літ. «В», басейн літ. «Г», огорожу № 1, каналізацію №2, колодязь № 3, та розташований за адресою АДРЕСА_1 (на земельній ділянці з кадастровим номером :03:000:0468 та з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 220, цільове призначення: для індивідуального садівництва, площа 0,0985 га). Право власності на вказаний будинок зареєстровано за ОСОБА_7 11.02.2020, на підставі Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер: ХК53 виданої 27.01.2020 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 51105984 від 12.02.2020 приватного нотаріуса ХМНО ХО Куксін С.Ю., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 220; залишити у власності відповідачки ОСОБА_4 в порядку поділу спільного майна подружжя: автомобіль MERCEDES-BENZ, модель AMG GТ 43, 2019 року виписку, придбаний на ім`я відповідачки ОСОБА_7 (на теперішній час ОСОБА_8 ) від 20.08.2020 , реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , білого кольору; автомобіль FIAT, модель 500 CINQUECENTO, 2019 року випуску, об`єм двигуна 1242, зеленого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_3 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_4 , двигун НОМЕР_5 придбаний на ім`я відповідачки ОСОБА_7 (на теперішній час ОСОБА_8 ) від 02.06.2020; стягнути з відповідачки ОСОБА_4 на користь позивача ОСОБА_11 компенсацію вартості частки у спільному майні подружжя в розмірі 42841,50 грн та судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 15745,60 грн.

14.05.2024 ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області задоволено заяву про забезпечення позову та накладено заборону відчуження та проведення будь-яких реєстраційних дій зі спірним майном.

13.01.2025 ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області задоволено заяву про зустрічне забезпечення позову та застосовано заходи зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання позивача ОСОБА_1 внести, протягом 10 днів, на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Харківській області (№ рахунку UA0006674, Код отримувача ( ЄДРПОУ) - 26281249, Банк отримувача- ДКСУ, м.Київ , МФО - 820172) грошові кошти в сумі 822 564,90 грн (вісімсот двадцять дві тисячі п`ятсот шістдесят чотири гривні 90 коп), в якості забезпечення відшкодування збитків відповідача відповідно до вимог ст. 154 ч.4 ЦПК України.

15.01.2025 в системі «Електронний суд» представник позивача ОСОБА_1 адвокат Грінченко Тетяна Миколаївна направила заяву про скасування заходів зустрічного забезпечення або доказів у справі.

В обгрунтування заяви зазначає, що суд першої інстанції вживаючи заходи забезпечення позову не знайшов підстав в ухвалі від 14.05.24 вжити зустрічне забезпечення за власною ініціативою керуючись саме своїм правом, так і були відсутні підстави для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення, чому надана вже навіть оцінка апеляційною інстанцією та підтверджена законність дій суду шляхом винесення ухвали про забезпечення позову без застосування зустрічного забезпечення по справі. Відповідно апеляційний суд в ухвалі від 10.10.2024 року надав оцінку доводам заявниці щодо дотримання приписів частини третьої статті 154 ЦПК України. Апеляційний суд вказав, що з огляду на обрані види забезпечення позову, та незастосування зустрічного забезпечення не є підставою для скасування вжитих 14.05.2024 року судом заходів забезпечення позову. Натомість відповідачка майже через 8 місяців (а саме 03.01.2025 року) після застосування заходів забезпечення позову (що мало місце 14.05.2024 року) - в особі свого представника звернулась до суду з заявою про зустрічне забезпечення у вигляді «визначити позивачу розмір зустрічного забезпечення у сумі 822 564 гривні 90 копійок, що складає 10 % від вартості майна щодо якого вжиті заходи забезпечення позову у вигляді заборони відчуження та вчинення будь-яких реєстраційних дій, які покликані виключно на одну мету не мати лише можливості переоформити право власності на майно до розгляду справи щодо його розподілу між подружжям та відповідно мати можливість позивачу в ефективний спосіб поновити свої порушені права та отримати реальний захист прав та мати можливість отримати рішення суду, що буде виконуваним в майбутньому. Вважає, що необхідно врахувати, що для розгляду питання щодо скасування зустрічного забезпечення, що окрім того, що відсутні і на теперішній час будь-які докази спричинення збитків відповідачці на протязі останніх 8 місяців після їх вжиття також необхідно враховувати, що розмір зустрічного забезпечення визначеного в ухвалі суду від 13.01.22025 року складає 822 564 гривні 90 копійок (10 % від забезпеченого спірного майна та 20 % від ціни позову) які позивач має внести на депозитний рахунок суду протягом лише 10 днів, тобто до 24.01.2025 року є майже неможливим на теперішній час, так як вказана сума є достатньо суттєвою, так як складає майже 20 000 доларів США. Натомість триває війна, держава перебуває в умовах воєнного стану, що на пряму впливає на рівень доходів в тому числі і позивача, так як весь бізнес, що був у місті Харкові було зупинено з початком війни, позивач лише налагоджує роботу в Болгарії, у позивача і так порушені права з сторони відповідачки, що призвело до необхідності звернення до суду та сплати максимально можливого судового збору та несення у зв`язку з цим додаткових витрат для того, щоб мати можливість поновити свої реально порушені права діями відповідачки та у нього так само як і у відповідачки відсутнє право розпоряджатись спільним з нею сумісним майном. За такий проміжок часу неможливо приїхати до України, або оформити доручення з апостилізацією за кордоном та переслати його до України, відкрити рахунок в банку України та передати або надіслати кошти для подальшого зарахування на депозитний рахунок суду. В такій ситуації ухвала суду про зустрічне забезпечення залишиться невиконаною з поважних та незалежних від нього причин з сторони позивача, натомість як наслідок скасовані заходи забезпечення позову, що наддасть реальну можливість відповідачці переоформити все спільне майно з позивачем, що купувалось за спільні кошти в період коли вони проживали як чоловік та дружина без реєстрацій шлюбу до реєстрації між ними офіційно шлюбу, що складає предмет позову у цій справі та позбавить можливість отримати будь-яке виконання рішення. При цьому у колі спільних друзів, яких є достатньо за період їх спільного проживання, з якими сторони цієї справи продовжують спілкування, відповідачка не скриває того, що шукає спосіб до переоформлення майна на знайомих та тим самим залишити позивача без нічого. Просить суд врахувати, що ризики по скасуванню заходів забезпечення є більш істотними та призведуть до непоправних наслідків ніж скасування зустрічного забезпечення у цій справі, так як посилання на можливі та ймовірні збитки відповідачки внаслідок забезпечення є необґрунтованими, аморфними та недоведеними, та не можуть спричинити невиконання рішення по суті справи, що буде прийнято в цивільній справі № 619/3470/24, враховуючи навіть відсутності будь-якої зустрічної позовної заяви у цій справі.

Суд, ознайомившись та дослідивши матеріали цивільної справи, вважає, що заява представника позивача не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 24 Конституції України громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом і мають рівні права, гарантовані Конституцією України та іншими нормативними актами, на захист своїх інтересів державою.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Відповідно до приписів ч. 6 ст. 154 ЦПК України, питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

При цьому, як вказує Верховний суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 2 березня 2023 року у справі № 643/14180/21, відсутність у заяві про забезпечення позову пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення та не вирішення судом питання зустрічного забезпечення не є підставою для скасування оскаржених судових рішень, оскільки не позбавляє відповідача права звернутися з клопотанням про зустрічне забезпечення окремо у встановленому законом порядку.

Вказане узгоджується із висновками Верховного Суду у постановах від 21 грудня 2020 року у справі № 487/5726/19 та від 30 червня 2021 року у справі № 752/2342/19, від 23 грудня 2022 року у справі № 760/34352/21.

Відповідно до ч. 6 ст. 154 ЦПК України, якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Згідно ч. ч. 4, 5 ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Отже, з наведеного вбачається, що зустрічне забезпечення є гарантією відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів, а невжиття заходів як забезпечення позову, так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Вказаної позиції дотримується і Верховний суд, який у постанові від 2 березня 2023 року у справі № 643/14180/21 зазначив, що зустрічне забезпечення по своїй суті є гарантією відшкодування можливих збитків відповідача, має на меті забезпечити баланс інтересів сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути внаслідок застосування судом забезпечувальних заходів.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених ч. 3 ст.154 ЦПК України, згідно з якою суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Такої ж позиції дотримується і В верховний Суд, яка викладена в постанові в справі № 753/2380/18-цз від 19 квітня 2019 року, яка, з точки зору ч.4 ст.263 ЦПК України, має враховуватися судом.

Відтак, в контексті вказаних положень закону, особа, звертаючись до суду із заявою про зустрічне забезпечення, повинна аргументувати та довести відповідними доказами в порядку ст. ст. 76-81 ЦПК України наявність можливості заподіяння збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 12 ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом. При цьому сторона самостійно несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Обов`язок доведення своєї позиції за допомогою належних та допустимих доказів міститься і в ст. 81 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про зустрічне забезпечення позову, суд взяв до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Особа, яка подала заяву про скасування зустрічного забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про скасування зустрічного забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується скасування застосування певного заходу до зустрічного забезпечення позову. У вирішенні питання про скасування зустрічного забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо скасування зустрічного забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін.

Так, ознайомившись з клопотанням про скасування заходів зустрічного забезпечення, суд дійшов висновку, що воно не підлягає задоволенню, оскільки у позивача відсутнє право просити суд першої інстанції скасувати зустрічне забезпечення адже воно не передбачено нормами ЦПК України.

В обґрунтування існування такого права представник позивача посилається на ч.ч. 4-5 ст. 155 ЦПК України.

Проте, дана норма передбачає існування такого права лише у відповідача або у іншої особи, права та охоронювані законом інтереси якої порушуються у зв`язку з вжиттям заходів забезпечення позову.

Отже, ЦПК України передбачає виключний перелік осіб яким надано право просити суд скасувати зустрічне забезпечення і до нього не входить позивач або його представник.

Також суд звертає увагу на те, що ухвала Дергачівського районного суду Харківської області від 13.01.2025 про зустрічне забезпечення позову стороною позивача виконана.

На підтвердження цього представник позивача ОСОБА_5 адвокат Грінченко Тетяна Миколаївна 22.01.2025 надала суду заяву про підтвердження виконання сторони позивача зустрічного забезпечення визначеного ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 13.01.2025.

Вищенаведене у сукупності є підставою для відмови у задоволенні заяви про скасування зустрічного забезпечення позову.

На підставі вище викладеного та керуючись ст. ст. 154, 155, 260, 261 ЦПК України суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Грінченко Тетяни Миколаївни про скасування заходів зустрічного забезпечення або доказів у справі відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складання її повного тексту.

Суддя О. М. Жорняк