Справа № 515/1234/24
Провадження № 2/513/215/25
Саратський районний суд Одеської області
11 лютого 2025 року Саратський районний суд Одеської області у складі:
головуючого - судді Миргород В.С.,
при секретарі судового засідання Аркуші І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в смт Сарата Білгород-Дністровського району Одеської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої дії адвокат Давиденко Костянтин Вікторович, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Татарбунарської міської ради Одеської області про позбавлення батьківських прав, суд,
В С Т А Н О В И В:
07 серпня 2024 року позивач через свого представника ОСОБА_3 звернулася до Татарбунарського районного суду Одеської області з позовом до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав.
На підставі розпорядження в.о. голови Татарбунарського районного суду Одеської області О.А. Дем`янової від 07 серпня 2024 року справу передано на розгляд Саратському районному суду Одеської області.
Згідно з протоком автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 вересня 2024 року справу передано у провадження судді Миргород В.С.
Ухвалою суду від 17 вересня 2024 року провадження у справі було відкрито в загальному порядку та призначено підготовче засідання; відповідачу роз`яснено право на подання відзиву на позовну заяву.
Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Давиденко К.В. в судове засідання не з`явились до суду направили заяву про проведення підготовчого судового засідання без їх участі та просили закрити підготовче судове засідання.
Відповідач ОСОБА_2 був повідомлений про розгляд справи належним чином, повідомлення про вручення поштового відправлення повернулось до суду з відміткою адресат відсутній за вказаною адресою.
Верховний Суд не одноразово зазначав, що у тому випадку, якщо судова повістка повертається до суду з причин того, що «адресат відмовився» чи «адресат відсутній за вказаною адресою», то судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки, а особа вважається повідомленою належним чином.
Отже, у разі, якщо судову повістку направлено судом за належною адресою і повернуто поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то суд вважає, що адресат повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи.
Суд звертає увагу на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 18.03.2021 по справі № 911/3142/19, відповідно до яких направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).
Таким чином, сам лише факт неотримання поштової кореспонденції, якою суд з додержанням вимог процесуального закону надсилав судову повістку за належним адресом та яка повернулася в суд у зв`язку з відмовою від її отримання або відсутністю адресата за вказаною адресою, вважається належним повідомленням, оскільки зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка повідомила таку адресу проживання під час складання матеріалів про адміністративне правопорушення.
Третя особа Виконавчий комітет Татарбунарської міської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, як орган опіки та піклування був повідомлений належним чином шляхом направлення виклику до електронного кабінету, до суду представник не з`явився, причину неявки суду не повідомив, клопотання про відкладення розглядом справи до суду не надав. Направив до суду на виконання ухвали суду від 17.09.2024 року відомості щодо неможливості надання висновку у порядку ст.19 Сімейного кодексу України, у зв`язку з відсутністю дитини на території Татарбунарської міської ради.
У відповідності до ч.3 ст.211, ст.223 ЦПК України, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін, належних чином повідомлених про день, місце та час розгляду справи на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку про закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду.
Ухвалою суду від 17.09.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче засідання.
Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках дня належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.
За положеннями статті 129 Конституції України, статті 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
За змістом статей 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.
Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 223 ЦПК України).
Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначених цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках визначених ч. 2 ст. 223 ЦПК України.
Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:
1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;
2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;
3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;
4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;
5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.
Разом з тим, уст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободзазначено, що: «Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.
Таким чином, зважаючи на п. 5 Рекомендацій від 02.03.2022 року, передбачена Конституцією України «безперебійність» здійснення правосуддя у разі відкладення та зняття з розгляду справ фактично порушується. Адже відкладення розгляду справи не є її вирішенням по суті.
Крім того, судом також врахований висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 915/593/17, згідно з яким, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні, а неявка у судове засідання однієї із сторін, належним чином повідомленої про час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи у судовому засіданні.
Указом Президента України Зеленського В.О. № 64/2022 від24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан.
Однак, Верховний Суд роз`яснив, що навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмеженим.
Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.
Зокрема, відповідно до рекомендацій Ради суддів України, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, слід керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні.
Виходячи з поточної ситуації, яка склалася у Одеській області, де відсутні активні бойові дії, Саратський районний суд Одеської області здійснює свою діяльність у штатному режимі, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та недопущення порушення конституційного права сторін на судовий захист,
З урахуванням вищевикладеного, оскільки судом були створені всі необхідні умови для реалізації сторонами своїх процесуальних прав та обов`язків, та було вжито заходів для належного повідомлення сторін про дату, час та місце розгляду справи, а також з врахуванням того факту, що представник позивача не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження факту неможливості його явки в судове засідання, суд дійшов висновку про можливість закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду, затягування строку розгляду справи в даному випадку може призвести до порушення прав сторін.
Неявка сторін не перешкоджає проведенню підготовчого засідання відповідно до ч. 1 ст. 198, ч. 1 ст. 223 ЦПК України.
Відповідно до ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді; вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; роз`яснює учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом, чи причини їх неподання; пропонує учасникам справи надати суду додаткові докази або пояснення; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються, під час розгляду справи по суті; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті; з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.
При підготовці справи до судового розгляду по суті були проведені підготовчі дії, передбачені ст. 197 ЦПК України.
Будь яких інших клопотань, пов`язаних з розглядом справи, від сторін не надходило.
У підготовчому судовому засіданні судом виконані дії, передбачені ч. 2ст. 197 ЦПК України. При цьому, підстав для залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі чи ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні немає.
Відповідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд, зокрема, постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.
За таких обставин, суд вважає за можливе закінчити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.
Керуючись ст. ст.197,200 ЦПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Закрити підготовче провадження по цивільній справі №515/1234/24 за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої дії адвокат Давиденко Костянтин Вікторович, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Татарбунарської міської ради Одеської області про позбавлення батьківських прав, та призначити справу до судового розгляду по суті на 19.03.2025 року о 10-00 год. в приміщенні Саратського районного суду Одеської області за адресою: Одеська область смт.Сарата вул.Крістіана Вернера,105..
У судове засідання викликати сторони.
У відповідності до вимог ст.353 ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.
Суддя В. С. Миргород