Єдиний унікальний номер 725/900/25
Номер провадження 2/725/238/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03.02.2025 року. Суддя Першотравневого районного суду м.Чернівці Вольська-Тонієвич О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна , що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Винту С.Б. в інтересах ОСОБА_1 звернулася до Першотравневого районного суду м.Чернівці із вказаною вище позовною заявою.

Однак позов не відповідає вимогам ст.175, ст.177 ЦПК України.

Згідно з пунктами 2, 9,10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (тут і далі - Закон в редакції на час подання позову) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 4 Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Вказане узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у своїй постанові від 07 квітня 2021 року (справа № 495/1706/16-ц провадження № 61-5099св19).

Як вбачається із прохальної частини позову, адвокат Винту С.Б. просить суд визнати квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю подружжя; визнати за її довірителькою право власності на частку квартири; залишити у власності відповідача частку квартири, право спільної сумісної власності припинити.

Разом з тим, адвокатом не в повному обсязі сплачено судовий збір за подання вказаного позову до суду ( з урахуванням вимог майнового та немайнового характеру (за кожну вимогу немайнового характеру)).

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України).

Однак адвокат Винту С.Б. не зазначає у позові з посиланням на докази, чи уповноважував її відповідач на заявлення нею вимоги щодо залишення у його власності 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 .

Крім того, не посилається у позові за кошти кого з подружжя було придбано спірне майно (спільні сімейні кошти, запозичені (кредитні) кошти, особисті кошти одного з подружжя).

Відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.175 ЦПК України підлягає залишенню без руху, з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.175, ст.177, ст.185 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заявуОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна , що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків позовної заяви три дні, з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що уразі невиконання ухвали судді про залишення позовної заяви без руху у вказаний строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернута зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці О. В. Вольська-Тонієвич