УХВАЛА

10 лютого 2025 року

м. Київ

справа № 374/266/21

провадження № 61-9343св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна, про визнання недійсним договору розірвання договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 29 травня 2024 року,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Ржищівського міського суду Київської області від 26 вересня 2023 року

у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи:

ОСОБА_3 , приватний нотаріус ЖРНО Демецька С. Л., про визнання недійсним договору розірвання договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 травня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Ржищівського міського суду Київської області від 26 вересня 2023 року скасовано та ухвалено у вказаній справі нове судове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано недійсним договір про розірвання договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що укладений 09 грудня 2019 року між ОСОБА_1 , як іпотекодержателем та ОСОБА_2 , як іпотекодавцем, посвідчений приватним нотаріусом ЖРНО Демецькою С. Л. 17 грудня 2018 року за № 9452 від 09 грудня 2019 року.

У задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Стягнуто ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 135,00 грн та витрат пов`язаних з оплатою вартості проведеної у даній справі судово-психіатричної експертизи у розмірі 28 246,40 грн,

а всього 29 315,40 грн.

28 червня 2024 року ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 29 травня 2024 року (надійшла до суду 01 липня 2024 року), у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила суд скасувати оскаржуване судове рішення, залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Підставами касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду

від 29 травня 2024 року заявник зазначає неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме: суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Верховного Суду від 11 листопада

2019 року у справі № 496/4851/14-ц (провадження № 61-7835сво19).

Ухвалою Верховного Суду від 03 липня 2024 року касаційну скаргу ОСОБА_2 залишено без руху.

Ухвалою Верховного Суду від 19 липня 2024 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 , витребувано матеріали справи із суду першої інстанції.

26 липня 2024 року матеріали справи надійшли до Верховного Суду.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Згідно із частиною першою статті 402 ЦПК України, у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи

з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно

з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії

і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна, про визнання недійсним договору розірвання договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 29 травня 2024 року призначити до розгляду

в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді Г. В. Коломієць

Б. І. Гулько

Д. Д. Луспеник