СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/91/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2025 рокуСвятошинський районний суд м. Києва

у складі головуючого по справі судді - Шум Л.М.

за участю секретаря - Бетіна О.М.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про зміну підстав позову шляхом їх доповнення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чібісова Геннадія Олександровича про визнання протиправним та скасування рішення приватного нотаріуса, визнання недійсним договору дарування, -

ВСТАНОВИВ:

13.07.2021 року на адресу суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чібісова Геннадія Олександровича про визнання протиправним та скасування рішення приватного нотаріуса, визнання недійсним договору дарування.

Ухвалою суду від 21.07.2021 відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

В підготовчому засіданні представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заявив клопотання про зміну підстав позову шляхом їх доповнення.

Представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Ларичев Валерій Вікторович подав заперечення на заяву про зміну підстав позову шляхом їх доповнення та просив відмовити у її прийнятті.

Суд, вислухавши думку представників сторін та дослідивши матеріали справи, подане клопотання про зміну підстав позову шляхом їх доповнення, прийшов до висновку про відмову у прийнятті заяви представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , з огляду на наступне.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово зазначав, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

За положеннями частини 2 статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач має право відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 3 статті статті 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під підставами позову слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Обставинами можуть бути лише юридичні факти матеріально-правового характеру, тобто такі факти, які тягнуть певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Юридичні факти матеріально-правового характеру, які визначені як підстави позову, свідчать про те, що існують правовідносини і що внаслідок певних дій ці відносини стали спірними.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна предмета і підстав позову не допускається.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Разом з тим, не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами (фактами) при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права або наведення іншого праворозуміння таких норм.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.03.2018 р. у справі №916/1764/17, від 22.01.2020 р. у справі №210/2289/17, від 30.01.2020 р. у справі №817/831/18 та постановах Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 р. у справі №924/1473/15, від 01.02.2021 р. у справі №2а-3025/11/0970.

Всі обставини були зазначені у первісному позову, а саме було зазначено, що ОСОБА_4 не могла підписати договір, що було відсутнє волевиявлення на підписання договору. Також представник позивачів вказує ті ж самі правові підстави, а саме ст. 203 та 215 ЦК України.

Враховуючи, що подана представником позивачів заява про зміну підстав позову шляхом їх доповнення відповідає вимогам чинного законодавства та не змінєю підстав позову, тому суд вважає її необґрунтованою.

Керуючись ст.ст. 49, 183, 258, 259, 260, 261 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У прийнятті заяви представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 зміну підстав позову шляхом їх доповнення - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня отримання її копії відповідно до вимог, встановлених ст.ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя: Шум Л.М