СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/2940/25
ун. № 759/3114/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2025 року суддя Святошинського районного суду міста Києва П`ятничук І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації належної частки у спільному майні подружжя,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_3 який діє в інтересах ОСОБА_1 07.02.2025 року звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації належної частки у спільному майні подружжя.

Ознайомившись із поданою заявою та доданими до неї документами, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху із наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимоги щодо змісту та форми позовної заяви визначені статтею 175 ЦПК України.

Так, відповідно до вимог позивача позов підлягає грошовій оцінці, оскільки предметом спору є поділ спільного майна подружжя та визнання права власності на об`єкти нерухомого майна, а тому, у відповідності до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову.

Відповідно до ч.1 п. 2 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна що підлягає поділу, яка має бути підтверджена належними доказами.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з п.22-26 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 СК та ст. 372 ЦК. Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, позивач просить визнати спільною сумісною власністю подружжя автомобіль марки Ford Fusion 2014 року випуску, білого кольору, д.н. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 та стягнути з ОСОБА_2 грошову компенсацію, що становить 1/2 частини ринкової вартості транспортного засобу, а саме 197309,48 грн., припинити частку ОСОБА_4 у праві спільної сумісної власності на 1/2 частину автомобіля марки Ford Fusion 2014 року випуску, білого кольору, д.н. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 .

Однак належних доказів, які підтверджують вартість майна, що є предметом спору, до позовної заяви позивачем не додано.

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Як роз`яснив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 03.10.2018 у справі № 127/7029/15-ц (провадження № 61-9018сво18), у разі відчуження майна одним із подружжя проти волі іншого з подружжя та у зв`язку з цим неможливості встановлення його дійсної (ринкової) вартості, визначенню підлягає ринкова вартість подібного за своїми якостями (технічними характеристиками) майна на час розгляду справи. Такий підхід є гарантією справедливої сатисфакції особі у зв`язку із припиненням її права на спільне майно.

Вказані обставини становлять перешкоди для суду у перевірці правильності розрахунку та сплати судового збору позивачем, оскільки відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою судовий збір розраховується у відсотковому співвідношенні до ціни позову та складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (у 2025 році 1211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (у 2025 році 15140,00 грн.).

Враховуючи наведене, для усунення недоліків позовної заяви, позивачу необхідно вказати ціну позову, а також надати документи на її підтвердження (звіт або висновок суб`єкта оціночної діяльності). Окрім того, у разі необхідності здійснити доплату судового збору у співвідношенні до ціни позову.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, а також сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації належної частки у спільному майні подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: І.В. П`ятничук