Провадження №2/369/1259/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.02.2025 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.

секретаря Липченко О.С.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві клопотання про залишення заяви без розгляду, повернення судового збору по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Головного управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області про усунення перешкод у користуванні правом власності

в с т а н о в и в :

У грудні 2023 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Головного управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області про усунення перешкод у користуванні правом власності.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 грудня 2023 року відкрито провадження по справі, визначено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 06 березня 2024 року.

20 січня 2024 року до суду надійшло клопотання позивача про залишення позову без розгляду, повернення сплаченого судового збору.

У судове засідання сторони не з`явились.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Щодо залишення позову без розгляду.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до положень частин 2, 3 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Оскільки позивач просить залишити позов без розгляду, дана вимога відповідає вимогам діючого законодавства, тому суд вважає можливим залишити позов без розгляду, задовольнивши при цьому подану заяву.

Щодо повернення судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 ЦПК України в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» визначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Отже, судовий збір не підлягає поверненню, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», оскільки позов залишається без розгляду за заявою позивача.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 257 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Головного управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області про усунення перешкод у користуванні правом власності - залишити без розгляду.

У задоволенні вимог про повернення судового збору відмовити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 11 лютого 2025 року.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ