Справа № 204/5152/24
Провадження № 2-во/204/19/25
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

(повний текст)

07 лютого 2025 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська в складі

судді Чудопалової С.В. при секретарі Корягіній Р.Р., представника позивача Алістратової О.І., представників відповідача Нестерова Є.М.,Шевцової В.В, розглянувши в судовому засіданні у м.Дніпрі заяву представника відповідача ОСОБА_1 , про виправлення описки в рішенні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 31.10.2024 по цивільній справі №204/5152/24 за позовною заявою ОСОБА_2 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 31.10.2024 позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу задоволено та шлюб розірвано.

Представник позивача адвокат Шевцова В.В. 23.01.2025 звернулась до суду із заявою про виправлення описки в описовій частині рішенні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 31.10.2024 прибравши четверте речення та вірно викласти підстави звернення позивача з позовом.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Алістратової О.І. заперечувала щодо задоволення заяви про виправлення описки, оскільки вважає, що це не є опискою, саме право позивача формулювати свої позовні вимоги, які і були викладені у вступній частині рішення суду. Тим паче, суд у мотивувальній частині не посилався на ці підстави.

Представники відповідача адвокати Нестеров Є.М.,Шевцова В.В, в судовому засіданні просли задовольнити заяву та виправити описку .

Суд, заслухавши пояснення представників, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Згідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвали описки чи арифметичні помилки. Під час вирішення питання про виправлення описок та арифметичних помилок у рішенні суд позбавлений можливості перевіряти законність та обґрунтованість цього судового рішення. Описка - це помилка, яка пов`язана з неправильним написанням слів у тексті судового рішення. Виправленню підлягають виключно ті описки, які істотно впливають на суть прийнятого судового рішення та його виконання. Такими описками, зокрема, можуть бути: неправильне написання прізвищ, імен, по-батькові, найменувань учасників судового процесу, найменувань та адрес знаходження спірного майна, встановлених дат та строків тощо. Тобто, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. У п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам, зокрема, роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11 січня 2022 року у справі № 921/730/13-г/3 (провадження № 12-6гс20) вказала на те, що правила статті процесуального законодавства, яка регламентує виправлення описок, передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання .Щодо меж повноважень судів виправляти описки в своїх рішеннях та щодо можливості при цьому судами змінювати ухвалені ними рішення Верховний Суд зробив свій правовий висновок в постанові від 13 липня 2022 року у справі № 761/14537/15-ц, у якій дійшов висновку, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має прав змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Як вбачається з матеріалів справи Постановою. Дніпровського апеляційного суду від 21.01.2025 апеляційну скаргу ОСОБА_5 , в інтересах якого діє адвокат Шевцова В.В, залишено без задоволення.. В обгрунтування доводів апеляційної скарги представником було зазначено, що суд першої інстанції безпідставно послався у рішенні на позовні вимоги розірвання щлюбу у звязку з тим, що відповідач ніби то застосовує домашнє насильство, оскільки таких доказів не має. Проте, рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 31.10.2024 залишено без змін(а.с.123) та апеляційним судом було надано оцінку зазначеним доводам апелянта..

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. За змістом наведеної вище заяви про виправлення описки вбачається, що заявник фактично просив суд внести зміни в описову частину рішення суду, а саме змінити виклад обґрунтування вимог позивача. Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22 лютого 2017 року), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився. Варто зауважити, що звернення позивача до суду є її правом, і саме позивачу належить право обґрунтовувати свої позовні вимоги на власний розсуд. Таким чином, підстави на які посилався заявник як на підстави для виправлення описки, не є опискою в розумінні ст. 269 ЦПК України, а тому заява представника відповідача адвоката Шевцової В.В, є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 258-261, 269, 352-355 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

Заяву представника відповідача адвоката Шевцової В.В про виправлення описки залишити без задоволення. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Повний текст ухвали складено 12.02.2025.

Суддя С.В.Чудопалова