Справа № 645/5567/21
Провадження № 2/645/12/25
У Х В А Л А

іменем України

06 лютого 2025 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі:

Головуючого судді Шарка О.П.,

Секретаря судових засідань Мухіна В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення лінгвістичної експертизи (семантико текстуальної експертизи усного мовлення) по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі та гідності та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Фрунзенського районного суду м.Харкова з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить суд визнати висловлювання ОСОБА_2 на його адресу такими, що мають образливий для нього характер та принижують його честь та гідність, тобто порушили його особисті немайнові права й заподіяли йому моральну шкоду, зобов`язати спростувати поширену інформацію, а також стягнути з компенсацію заподіяної йому моральної шкоди у розмірі 150000 грн.

У судовому засіданні позивач заявив клопотання про призначення лінгвістичної експертизи (семантико-текстуальну експертизу усного мовлення) таких відео- та аудіофайлів на доданому до позовної заяви DVD-диску

Відповідач у судове засідання не з`явилася, в матеріалах справи міститься її заява з проханням розглянути справу у її відсутність.

Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи приходить до висновку про задоволення клопотання виходячи з наступного.

Суд наголошує, що судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін.

У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до пункту 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду (стаття 159 ЦПК), рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

За положеннями статті103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності умов, визначених у частині першій цієї статті, а саме: якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, та якщо сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, при цьому учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

З огляду на це та зважаючи на предмет поданої до суду позовної заяви, суд вважає, що заявлене клопотання про призначення експертизи відповідає вимогам і ґрунтується на підставах, передбачених частиною першою статті103 ЦПК України, оскільки викладені в ньому обставини потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, та сторонами не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

При цьому, пунктом 2 Розділу І «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, у межах лінгвістичної експертизи мовлення проводяться авторознавчі та сематико-текстуальні дослідження. Об`єктом дослідження лінгвістичної експертизи мовлення є продукт мовленнєвої діяльності людини, відображений у писемній або в усній формі (зафіксований у відео-, фонограмі). Лінгвістична експертиза мовлення поділяється на авторознавчу експертизу писемного мовлення та семантико-текстуальну експертизу писемного та усного мовлення.

Отже, враховуючи предмет та підстави позову, а також ту обставину, що дана експертиза необхідна для з`ясування обставин справи, для чого потрібні спеціальні знання, оскільки без з`ясування вказаних обставин неможливо вирішити спір по суті, суд приходить до висновку про задоволення заявленого клопотання представника позивача.

Слід зазначити, що визначення питань для проведення експертизи та визначення установи для її проведення є прерогативою суду і його правом, а не обов`язком. Сторонам лише надана можливість формулювати питання та вносити їх на розгляд суду. Це ж стосується і вибору експертної установи.

За таких обставин, відповідно до положень статті 103 ЦПК України та Інструкції про призначення та проведення судових експертиз, суд вважає за доцільне призначити судову лінгвістичну експертизу проведення якої доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. «Бокаріуса».

Крім того, суд вважає за необхідне роз`яснити сторонам , що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні, що передбачено ст. 109 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Водночас, суд зазначає, що подане позивачем клопотання про призначення лінгвістичної експертизи містить ненормативну лексику, застосування нецензурної лайки у текстах процесуальних документів шляхом цитування відповідних слів або словосполучень, речень є недопустимим та несумісним з позиції етики та моралі, не лише при наданні оцінки діям чи бездіяльності суб`єктів процесу, а при викладені фактичних обставин справи.

Таким чином, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, чи символи не можуть використовуватися в текстах процесуальних документів, а відповідні заяви залишаються без розгляду. Однак, цивільно-процесуальний кодекс не визначає зловживання правом, як підставу для відмови у розгляді клопотань. Разом з цим, категорії «нецензурна лайка», «образливі та лайливі слова» є є оціночними поняттями та встановлюються судом. Це може викликати питання одо меж дискреційних повноважень судового органу та потенційних ризиків обмеження права особи на справедливий суд в частині доступу до правосуддя.

З огляду на те, що потреба у відображенні нецензурної лексики у текстах процесуальних документів об`єктивується завданням цивільного провадження щодо необхідності повного та всебічного судового розгляду, найбільш прийнятним способом фіксації останньої є заміна слів, ненормативної лексики та офіційне визначення цього слова з приміткою, що останнє мало місце в грубій формі.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, у відповідності до вимог ст. 252 ЦПК України на час проведення експертизи провадження у справі необхідно зупинити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 103-104, 252,352-354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення лінгвістичної експертизи (семантико текстуальної експертизи усного мовлення) по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі та гідності та відшкодування моральної шкоди задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі та гідності та відшкодування моральної шкоди лінгвістичну експертизу (семантико-текстуальну експертизу усного мовлення) таких відео- та аудіофайлів на доданому до позовної заяви DVD-диску, як:

a.аудіофайл «10 июн. 7.02.тр3» (в папці «Про 10 червня 2020 року»),

b.аудіофайл «10 июн. 15.09.mp3» (в папці «Про 10 червня 2020 року»),

c.аудіофайл «10 июн. 15.25.mp3» (в папці «Про 10 червня 2020 року»),

d.аудіофайл «11 июн, 7.02.тр3» (в папці «Про 11 червня 2020 року»),

e.відеофайл «VID_20200616_082032.mp4» (в папці «Про 16 червня 2020року»),

? відеофайл «VID_20200616_120153.mp4» (в папці «Про 16 червня 2020року»),

g. відеофайл «VID_20200617_073422.тр4» (в папці «Про 17 червня 2020року»),

h. відеофайл «VID_ 20200617_073929.тр4» (в папці «Про 17 червня 2020 року»),

i.відеофайл «VID_20200622_073105.тр4» (в папці «Про 22 червня 2020року»),

j. відеофайл «VID_20200622_075803.тр4» (в папці «Про 22 червня 2020 року»),

k. відеофайл «VID_20200630_090558.mp4» (в папці «Про 30 червня 2020року»),

l.відеофайл «VID_20200630_090752.mp4» (в папці «Про 30 червня 2020 року»),

m. відеофайл «VID_20200630_090858.mp4» (в папці «Про 30 червня 2020 року»),

n. відеофайл «VID_20200630_091416.mp4» (в папці «Про 30 червня 2020 року»),

o. відеофайл _20200630_100828.тр4». (в папці «Про 30 червня 2020 року»).

Призначити лінгвістичну експертизу (семантико-текстуальну експертизу усного мовлення) відеофайлу «VID_20200610_070222.тр4» (в папці «Про 10 червня 2020 року ВІДЕО») на ОУО-диску з надписом «ОУО-диск №2», що був приєднаний до матеріалів судової справи через клопотання від 13.06.2023, яке було задоволено судом.

Поставити експерту такі запитання:

a.Чи мають образливий (брутальний, принизливий, непристойний) щодо позивача характер такі висловлювання, як «пі…с» (10.06.2020), «б…дь» (10.06.2020), «работнік погорілого театру» (10.06.2020), «позор тєбє на всю Україну»

(10.06.2020) , «позорище» (10.06.2020), «позор, позор тобі на всю страну»

(10.06.2020), «позор, да на всю страну позор» (10.06.2020), «позорисько»

(10.06.2020), «позорище» (10.06.2020), «Пускай научат тебя работать, підарас»

(10.06.2020), «пі…с» (16.06.2020), «Шо ти б…дь вилупилося.» (16.06.2020), «А тепер я буду за тебе робить, позорище» (16.06.2020), «на всю Украину позор.»

(16.06.2020) , «на всю Украину позор!» (16.06.2020), «А ти іди работай, лентяй ти»

(16.06.2020) , «Ти лентяй, ти лентяй» (16.06.2020), «іди работай, позоріщє!»

(16.06.2020) «дебіла ...» (17.06.2020), «вонюче прийшло» (17.06.2020), «бугай»

(17.06.2020), «а то прийде, виспеться смєнамі, висидеться на стулкє, в тєлєфона поіграє. Лентяй твоя робота» (17.06.2020), «пі…с» (17.06.2020), «пв…с, б…дь» (22.06.2020), «брехло ти» (22.06.2020), «лодирь» (22.06.2020), «б…дь»

(30.06.2020), «позоріщє» (30.06.2020), «ти врєдітель» (30.06.2020), «ти врєдітель»

(30.06.2020) , «ти врєдітель» (30.06.2020), «врєдітель» (30.06.2020), «работнік погорелого тєатра» (30.06.2020), «работнік погорєлого тєатра» (30.06.2020), «хуліган» (30.06.2020), «хуліган» (30.06.2020), «хуліган» (30.06.2020), «хуліган» (30.06.2020) ?

b.Чи мають характер фактичних суджень такі висловлювання відповідача в бік позивача, які, на думку позивача, є недостовірною інформацією (наклепом), а саме - «сам не работає, і людям не дає» (22.06.2020), «ти чего в тєлєфон іграєсся?»

22.06.2020 року , «ти чего в телефон іграєсся і брехню пишеш, а?» (22.06.2020),, «работай, а не спи тут. Прийшов спать? Спать прийшов?» (22.06.2020), «а ти не спи отут» (30.06.2020), «а ти не спи» (30.06.2020), «а ти работаєш? Ти спиш, ти спиш, на телефоне іграєшся» (30.06.2020), «А ти шо робиш? Спиш. Работнік» (30.06.2020), «ти врєдітель» (30.06.2020), «ти врєдітель» (30.06.2020), «ти врєдітель» (30.06.2020), «врєдітель» (30.06.2020), «хуліган» (30.06.2020), «хуліган» (30.06.2020), «хуліган» (30.06.2020), «хуліган» (30.06.2020).

с. Чи мають характер критики та оцінки трудової, професійної діяльності позивача, та/або закликів, наказів, розпоряджень, спонукань позивача до вчинення дій, пов`язаних з його професійною (трудовою) діяльністю, в таких висловлюваннях відповідача, як «ходить только место занімає... в телефона грається» (10.06.2020 року), «прийде на роботу, виспиться, в телефон проіграє, на стулкє, б…дь, сяде висидеться, І вся песня» (10.06.2020), «іди работай, іди работай, іди работай» (10.06.2020), «відєл, как люді работают. Вот так і ти работай. Відєл, сколько он деталей сделал, а? А ти шо дєлаєш? Вон смотрі.. Вот штоби і ти так ...» (11.06.2020), «нє способен работать? Нє способєн работать? Он дєталєй сколько сделал...» (11.06.2020), «А то прийде, виспеться сменами, висидеться на стулке. Лентяй твоя робота» (11.06.2020), «пускай научат тебя работать, пі….с» (11.06.2020), «позоріще ... я тебя не оскорбляю, я тебе говорю, как ти работаєш» (16.06.2020), «такі работніки, как ти, нам не нужні, типонял» (16.06.2020), «позор тебе на всю Украину. На всю Україну позор. Я тебя не оскорбляю, а ти іді работай, лентяй ти, а то ти сідіш і в тєлєфона іграєшся» (16.06.2020), «ти в тєлєфон цілу смєну іграєшся» (16.06.2020), «ти лєнтяй, ти лєнтяй» (16.06.2020), «іди работай, позоріще» (16.06.2020), «а то прийде, виспеться смєнамі, висидеться на стулкє, в тєлєфона поіграє. Лєнтяй твоя робота» (17.06.2020), «Сам не работає, і людям не дає», «работай, я прошу, работай» (22.06.2020), «работай. Прийшов работать, в телефон нє іграйся» (22.06.2020), «ти чєго в телефон іграєсся?» (22.06.2020) , «ти чєго в телефон іграєсся і брехню пишеш, а?» (22.06.2020), «работай, а не спи тут. Прийшов спать? Спать прийшов?» (22.06.2020), «лодирь» (22.06.2020), «вон дєталі бєрі дєлай» (22.06.2020), «бігаєш только. Спиш смєнами!» (22.06.2020), «работать не хочеш» (22.06.2020), «ти врєдітель» (30.06.2020), «ти врєдітель» (30.06.2020), «ти врєдітель» (30.06.2020), «врєдітель» (30.06.2020) , «работать, работать» (30.06.2020), «а ти работаєш? Ти спиш, ти спиш. На телефонє іграєсся» (30.06.2020), «А ти шо робиш? Спиш. Работнік» (30.06.2020)?

d.Чи містяться в висловлюваннях відповідача лінгвістичні та фонетичні ознаки лайки, картань у бік позивача? Якщо так, то в яких саме реченнях (фразах) містяться ці ознаки лайки, картань у бік позивача?

e.Чи містяться в висловлюваннях відповідача та/або в екстралінгвістичних

факторах (крики, жести, нав`язлива поведінка тощо) ознаки чіплянь до позивача, та чи містяться у висловлюваннях позивача ознаки небажання підтримувати розмову з відповідачем? Якщо так, то в яких саме?

f.Чи міститься в висловлюванні «Другу руку поламаю» погроза (відеофайл УЮ_20200617_ 073422. mр4») ?

Проведення експертизи доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл.проф. М.С.Бокаріуса Міністерства юстиції України

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 , роз`яснивши положення ст. 146 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

Провадження по справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала, в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів у порядку ст. 354 ЦПК України. В інших випадках ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 11 лютого 2025 року.

Головуючий суддя: