Справа №705/4541/22
2/705/236/25 РІШЕННЯ
20 січня 2025 року м.Умань
Уманський міськрайонний суд Черкаської області у складі:
головуючого судді Єщенко О.І.,
секретаря судового засідання Остропольської О.В.,
представника позивача Драчевської Л.М.,
представника відповідача Мельника О.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Уманьгаз» до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди,
Позов мотивований тим, що 08 год. 55 хв. 01.06.2022 на аварійно-диспетчерську службу ПрАТ «Уманьгаз» надійшло повідомлення про те, що в результаті риття траншеї з використанням землерийної техніки - екскаватора марки NEWHOLLAND (державний номерний знак НОМЕР_1 ) за адресою АДРЕСА_1 , здійснено повний розрив газопроводу високого тиску ПЕ діаметром 63 мм. Представниками ПрАТ «Уманьгаз» про дану подію було складено Акт обстеження місця події від 01.06.2022, де вказано, що без попереднього погодження з представником ПрАТ «Уманьгаз» проводилися земляні роботи, що призвело до повного розірвання газопроводу високого тиску. Водій екскаватора надати свої дані та письмові пояснення відмовився. Проектної документації представникам ПрАТ «Уманьгаз» надано не було. Відповідно до ч. 7 глави 4 розділу III Кодексу ГРС, проведення ремонтних будівельних та або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням з оператором ГРМ. В результаті повного прориву газопроводу, відбувся неконтрольований витік природного газу, що тривав 10 хвилин. На підставі вихідних даних ПрАТ «Уманьгаз» здійснено розрахунок витоку природного газу при аварійній ситуації через пошкоджений газопровід на суму 8414 грн 28 коп. та складено Акт-розрахунок від 01.06.2022. Під час огляду місця події було встановлено, що розрив газопроводу було здійснено під час проведення робіт по риттю траншеї. Вказані земляні роботи виконувалися без погодження з представником позивача і проектної документації представникам ПрАТ «Уманьгаз» надано не було. Особа, яка виконувала земляні роботи, відмовилася надати будь-які пояснення і особисті дані. На адресу позивача чи на аварійно-диспетчерську службу не надходило жодного повідомлення про те, що відповідач має намір 01.06.2022 проводити земляні роботи за вказаною вище адресою. Після розриву газопроводу та прибуття представників ПрАТ «Уманьгаз» на місце події, було викликано службу 102. Працівниками поліції було складено протокол огляду місця події від 01.06.2022. Після візиту поліції та документації даного факту, представник позивача ознайомився з матеріалами, що були зібрані працівниками поліції по факту розриву газопроводу та виготовлено їх фотокопії. Зокрема, в рапорті від 01.06.2022 вказано, що на виклик представника ПрАТ «Уманьгаз», прибули працівники поліції, опитали представників будівництва та було встановлено, що наявної та затвердженої документації та інформації, щодо наявних підземних комунікацій отримано не було. Окрім того, було складено протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 01.06.2022 на заяву старшого майстра ОСОБА_2 . На підставі зібраних матеріалів, 21.06.2022 була видана довідка Уманським РУП ГУНП в Черкаській області, в якій вказано, що перевіркою встановлено, що газопровід за адресою АДРЕСА_1 , було пошкоджено внаслідок будівельних робіт при роботі екскаватора жовтого кольору марки «Нью Холланд», д.н.з. № НОМЕР_2 . Опитаний по даному факту ОСОБА_3 пояснив, що він на усній домовленості контролює процес будівництва за вказаною адресою, де 01.06.2022 було пошкоджено газопровід та на вказаній території у їхній документації він не значиться. Для належної перевірки по факту розриву газопроводу, винною особою були надані копії містобудівних умов та обмеження для проектування об`єкта будівництва за № 80/09-03 від 23.02.2022. Вказані містобудівні умови містять назву об`єкта: «будівництво магазину продовольчих та непродовольчих товарів за адресою АДРЕСА_1 . Замовником є ОСОБА_1 . В п. 4 вказаних містобудівних умовах міститься застереження, щодо дотримання охоронних зон від інженерних мереж, а саме від газопроводу (низького тиску - 2 м, середнього тиску - 4 м, високого тиску - 15 м), яких відповідачем дотримано не було. 04.08.2022 позивачем на адресу відповідача була направлена претензія про відшкодування майнової шкоди за № 1790 з доданим актом-розрахунком витоку природного газу при аварійній ситуації через пошкоджений газопровід на суму 8414,28 грн, яка отримана відповідачем 09.08.2022. Окрім того, вказаний прорив прямо порушив права інших споживачів, оскільки розподіляти природний газ Оператор ГРМ не мав можливості через заподіяний прорив газопроводу.
Ухвалою від 22.12.2022 відкрито провадження у справі.
16.01.2023 представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Мельником О.Ю. у системі «Електронний суд» сформовано клопотання, зареєстроване в суді 17.01.2025 за вх. № 896, про закриття провадження у справі, в якому він просив закрити провадження у справі.
27.01.2023 представником позивача ПрАТ «Уманьгаз» подано до суду відповідь на відзив, в якій він просив задовольнити позовні вимоги ПрАТ «Уманьгаз» в повному обсязі. У відповіді на відзив зазначено, що доводи відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву є необґрунтованими та такими, що не спростовують відповідальності відповідача за завдану матеріальну шкоду. Яким чином відповідач отримав підпис працівника позивача на топографо-геодезичній зйомці, невідомо. Жодного офіційного звернення до позивача, відповідач не надсилав. Вказаний працівник ПрАТ «Уманьгаз» не наділений повноваженнями щодо погоджень будь-яких документів (внутрішніх, чи тих, що надійшли від інших юридичних чи фізичних осіб). Відповідач посилається на те, що працівником ПрАТ «Уманьгаз» не було вказано, що перед початком земляних чи будівельних робіт необхідно викликати представника ПрАТ «Уманьгаз». Але вказане передбачено чинним законодавством, а чітко вказано в ч. 7 глави 4 розділу III Кодексу ГРС, що проведення ремонтних будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням з оператором ГРМ. Відповідно до ч. 8 глави 4 розділу III Кодексу ГРС Письмове погодження, що надається оператором ГРМ, на право проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт поблизу ГРМ має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних земляних робіт. До погодження додається схема газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо). Оператор ГРМ протягом 10 робочих днів з дня реєстрації письмового звернення юридичної чи фізичної особи, або фізичної особи - підприємця щодо погодження проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ має надати письмове погодження або письмову обґрунтовану відмову. Погодження має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та/або земляних робіт, а також схему газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо). Тобто, відповідач, не дотримавшись порядку отримання дозволу від Оператора ГРМ на проведення земляних робіт та не пересвідчившись в тому, що відсутні ризики щодо пошкодження системи газопроводів, здійснив земляні роботи, в результаті яких було завдано матеріальну шкоду позивачу в результаті повного пориву газопроводу. Відповідач повинен був дотриматися процедури отримання письмово дозволу ПрАТ «Уманьгаз» на проведення земляних робіт в передбаченому законодавством порядку, чого ним дотримано не було та не звільняє його від відповідальності.
Ухвалою від 03.08.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Представник позивача Драчевська Л.М. у судовому засіданні зазначила, що позовні вимоги ПрАТ «Уманьгаз» підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився.
Представник відповідача Мельник О.Ю. у судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву. Просив суд врахувати, що у витягу з Державного земельного кадастру не зазначено будь-яких обмежень. Представником ПрАТ «Уманьгаз» було поставлено підпис на топографічній зйомці. Позивач не звертався до земельного кадастру щодо обмеження будь-яких охоронних зон та ним вони не були встановлені тому, відповідно, ОСОБА_1 не повідомив ПрАТ «Уманьгаз» про початок робіт. У свою чергу ПрАТ «Уманьгаз» був обізнаний про це, відповідно саме його вина у ситуації, що виникла. Відповідач не несе відповідальності, що підпис з погодженням поставила не уповноважена особа ПрАТ «Уманьзаг».
Суд, вислухавши представника позивача та представника відповідача, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов висновку про таке.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень (ст. 81 ЦПК України).
Частиною 2 статті 13 ЦК України передбачено, що при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.
Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.
Згідно із ч. 1, ч. 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).
Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок природного газу» від 09.04.2015 № 329-VIII ПрАТ «Уманьгаз» є оператором газорозподільної системи (далі - Оператор ГРМ) (суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників).
Відповідно до розділу II Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30.09.2015 № 2494 (надалі - Кодекс ГРС), газорозподільна система є технологічним комплексом, що складається з організаційно і технологічно пов`язаних між собою об`єктів, призначених для розподілу природного газу від газорозподільних станцій безпосередньо споживачам, тиск якого не може перевищувати 1,2 МПа.
Газові мережі, тиск яких менше 1,2 МПа та через які природний газ передається споживачам, є газорозподільною системою незалежно від їх власності та підпорядкування.
До складу ГРМ входять споруди і пристрої на газопроводах від місця надходження природного газу в ГРМ до пунктів призначення (об`єктів споживачів або суміжних Операторів ГРМ), зокрема, ГРМ включають газопроводи, зокрема підземні та/або надземні, високого, середнього та низького тиску.
Тобто, складовими газорозподільної системи, що використовуються ПрАТ «Уманьгаз» для провадження ліцензійної діяльності, є газопроводи, що розташовані на території Уманського району.
Судом встановлено, що 01 червня 2022 року на аварійно-диспетчерську службу ПрАТ «Уманьгаз» надійшло повідомлення про те, що пошкоджено г/д високого тиску ПЕ діаметром 63 мм під час виконання земляних робіт екскаватором NEWHOLLAND, д.н.з. НОМЕР_1 . Земляні роботи проводились без погодження з представниками ПрАТ «Уманьгаз». На місці пошкодження встановлено пережим та перекрито кран на даний газопровід. Виконавець робіт від написання пояснювальної записки та підпису заявки відмовився. Дане повідомлення зафіксовано в заявці № 1067 від 01.06.2022.
Представниками ПрАТ «Уманьгаз» про дану подію було складено Акт обстеження місця події від 01.06.2022, де зазначено, що будівельники під час виконання земляних робіт екскаватором NEWHOLLAND, д.н.з. НОМЕР_1 , без попереднього погодження з представниками ПрАТ «Уманьгаз», пошкодили ПЕ газопровід 63 (розірвали повністю). Час витоку газу з 08 год. 55 хв. до встановлення бандажу о 09 год. 05 хв. становить 10 хвилин. Водій екскаватора від надання особистих даних відмовився. Проектну документацію представником ПрАТ «Уманьгаз» надано не було.
До матеріалів справи позивачем додано копії журналів Аварійно-диспетчерської служби та канцелярії ПрАТ «Уманьгаз» у яких відсутні повідомлення зі сторони відповідача про проведення земляних робіт 01.06.2022 за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до рапорту Уманського РУП ГУНП в Черкаській області 01.06.2022 на службу 102 надійшло повідомлення від працівника газової служби про те, що 01.06.2022 навпроти теплиць прорив газопровода, та є потреба приїзду поліції для фіксації.
На підставі зазначеного виклику 01.06.2022 начальником сектору ГНЗТЗ ВКП Уманського РУП ГУНП в Черкаській області Бевз Р.В. було прийнято заяву про кримінальне правопорушення.
У довідці від 21.06.2022 про результати звернення ОСОБА_2 зазначено, що на підставі зібраних матеріалів перевірки було встановлено, що газопровід за адресою АДРЕСА_1 , було пошкоджено внаслідок будівельних робіт при роботі екскаватора жовтого кольору марки «Нью Холланд», д.н.з. № НОМЕР_2 . Опитаний по даному факту ОСОБА_3 пояснив, що він на усній домовленості контролює процес будівництва за вказаною адресою, де 01.06.2022 року було пошкоджено газопровід та на вказаній території у їхній документації він не значиться.
У листі Уманського РУП ГУНП в Черкаській області за вих. № 7904 від 25.07.2022 повідомлено, що звернення від 01.06.2022 було зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Уманського РУП ГУНП в Черкаській області. Проведення перевірки було доручено ДОП Комару С.М. у реєстрації до ЄРДР відмовлено за відсутності кримінального правопорушення.
Листом Уманського РУП ГУНП в Черкаській області від 14.07.2022 повідомлено голові правління ПрАТ «Уманьгаз», що у реєстрації до ЄРДР слідчим відділом Уманського РУП відмовлено за відсутністю ознак кримінального правопорушення. Перевірка проведена відповідно до Закону України «Про звернення громадян» за результатами складено довідку № 1991 від 21.06.2022.
Відповідно до Договору оренди землі від 28.05.2021 та Додаткової угоди про внесення змін до договору оренди землі, укладеної 28.05.2021 (державна реєстрація від 31.05.2021№ 42295019), ОСОБА_1 передано в оренду земельну ділянку для будівництва та обслуговування будівель торгівлі площею 0,8263 га, за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до Містобудівних умов та обмеження для проектування об`єкта будівництва за №80/09-03 від 23.02.2022 зазначено: назва об`єкта: «будівництво магазину продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: АДРЕСА_1 ». Замовником є ОСОБА_1 .
В п. 4 вказаних містобудівних умов міститься застереження щодо дотримання охоронних зон від інженерних мереж, а саме від газопроводу (низького тиску - 2 м, середнього тиску - 4 м, високого тиску - 15 м).
Відповідно до ч. 7 глави 4 розділу III Кодексу ГРС проведення ремонтних будівельних та або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням з оператором ГРМ.
Відповідно до ч. 8 глави 4 розділу III Кодексу ГРС Письмове погодження, що надається Оператором ГРМ, на право проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт поблизу ГРМ має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та земляних робіт. До погодження додається схема газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо). Оператор ГРМ протягом 10 робочих днів з дня реєстрації письмового звернення юридичної чи фізичної особи, або фізичної особи - підприємця щодо погодження проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ має надати письмове погодження або письмову обґрунтовану відмову. Погодження має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та/або земляних робіт, а також схему газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо).
У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Відповідно до загальних підстав відповідальності за завдану майнову шкоду існує презумпція завдавача шкоди, згідно з якою не позивач доводить вину відповідача, а відповідач доводить відсутність своєї вини.
Тобто, саме відповідач має довести відсутність своєї вини у пошкодженні газопроводу.
Зазначені вище обставини встановлені у рішенні Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08.08.2023, що набрало законної сили 08.09.2023, яким позовні вимоги ПрАТ «Уманьгаз» до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди задоволено в повному обсязі та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Уманьгаз» 8414 грн 28 коп. завданої матеріальної шкоди внаслідок пошкодження газопроводу та судовий збір в розмірі 2481 грн 00 коп.
У зазначеному рішенні судом встановлено факт пошкодження газопроводу (розриву труби), що підтверджується відповідним Актом, вину відповідача, причину та розмір завданої шкоди майну позивача, отже загальний розмір матеріальних збитків, заподіяних позивачу внаслідок пошкодження газопроводу, яке трапилось 01.06.2022, становить 8414,28 грн та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача ПрАТ «Уманьгаз», у зв`язку з чим суд дійшов висновку про доведеність позовних вимог та необхідність їх задоволення.
Суд звертає увагу на те, що вказані обставини не доказуються при розгляді цієї справи, враховуючи положення ч.ч. 4, 6 ст. 82 ЦПК України, якими визначено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Відповіді на вимогу стороною відповідача суду не надано.
При розгляді справи суд враховує, що разом із загальними підставами відшкодування шкоди, норми Цивільного кодексу України містять особливості відповідальності та відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки.
Поняття джерела підвищеної небезпеки на рівні закону (легальна дефініція) закріплено у ст. 1187 ЦК України, відповідно до якої під джерелом підвищеної небезпеки розуміють діяльність, пов`язану з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для осіб, які цю діяльність здійснюють, та інших осіб.
Основні ознаки джерела підвищеної небезпеки також наведено у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 № 6, відповідно до якого джерелом підвищеної небезпеки належить визнавати будь-яку діяльність, здійснення якої створює підвищену імовірність заподіяння шкоди через неможливість контролю за нею людини, а також діяльність по використанню, транспортуванню, зберіганню предметів, речовин і інших об`єктів виробничого, господарського чи іншого призначення, які мають такі ж властивості. Наприклад, літак, автомобіль небезпечні неможливістю їх миттєвої зупинки, а будівництво - тією ж неможливістю зупинки техніки, предметами, піднятими на висоту або заглибленими, і заподіянням саме механічних ушкоджень (каліцтва). Майнова відповідальність за шкоду, завдану діями таких джерел, має наставати як при цілеспрямованому їх використанні, так і при мимовільному прояві їх шкідливих властивостей (наприклад, у випадку завдання шкоди внаслідок мимовільного руху автомобіля).
Джерелом підвищеної небезпеки є діяльність певного роду, провадження якої створює підвищену ймовірність заподіяння шкоди через неможливість повторного контролю за нею людиною, а також діяльність із використання, транспортування, збереження предметів, речовин та інших об`єктів виробничого, господарського або іншого призначення, які мають такі самі властивості.
Відповідно до п. 1.10 Правил дорожнього руху, механічний транспортний засіб - транспортний засіб, що приводиться в рух за допомогою двигуна. Цей термін поширюється на трактори, самохідні машини і механізми (крім транспортних засобів, робочий об`єм двигуна яких не перевищує 50 куб. см), а також тролейбуси та транспортні засоби з електродвигуном потужністю понад 3 кВт.
У даному випадку землерийна техніка екскаватор, здійснюючий риття траншеї в розумінні п. 1.10 ПДР та статті 1187 Цивільного кодексу України - є джерелом підвищеної небезпеки.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» небезпечна речовина - хімічна, токсична, вибухова, окислювальна, горюча речовина, біологічні агенти та речовини біологічного походження (біохімічні, мікробіологічні, біотехнологічні препарати, патогенні для людей і тварин мікроорганізми тощо), які становлять небезпеку для життя і здоров`я людей та довкілля, сукупність властивостей речовин і/або особливостей їх стану, внаслідок яких за певних обставин може створитися загроза життю і здоров`ю людей, довкіллю, матеріальним та культурним цінностям.
За своїми характеристиками газ є хімічною, токсичною, вибуховою, окислювальною, горючою речовиною та за певних обставин може створити загрозу життю і здоров`ю людей, довкіллю, матеріальним цінностям тощо.
Газопровід призначений для доставки газу від газорозподільчих станцій до кінцевого споживача. За таких обставин, суд доходить висновку, що за своїми технічними характеристиками газопровід за адресою: АДРЕСА_1 , також є джерелом підвищеної небезпеки.
Підстави та порядок відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, та шкоди, завданої внаслідок взаємодії цих джерел, визначені нормами статей 1187, 1188 ЦК України.
Згідно із частинами другою, п`ятою статті 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.
Підстави та порядок відшкодування шкоди, завданої взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, визначені статтею 1188 ЦК України, частиною першою якої визначено, що шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме:
1) шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою;
2) за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується;
3) за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення.
Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що обов`язок відшкодувати шкоду, завдану іншому володільцю джерела підвищеної небезпеки, виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Отже, за цих обставин обов`язок відшкодування шкоди покладається на ту особу, з вини якої завдано шкоду. Якщо наявна вина двох осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, шкода відшкодовується кожним з них залежно від ступеня вини.
Аналогічна правова позиція щодо відшкодування шкоди внаслідок взаємодії двох джерел підвищеної небезпеки викладена у постанові Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 328/2750/18.
Представник відповідача у судовому засіданні посилався на те, що позивачем не були встановлені охоронні зони, тому відповідно ОСОБА_1 не повідомив ПрАТ «Уманьгаз» про початок робіт. У свою чергу ПрАТ «Уманьгаз» був обізнаний про це, відповідно саме його вина у ситуації, що виникла.
На підтвердження зазначеного до відзиву додано проект відведення земельної ділянки для влаштування комплексу по обслуговуванню туристів ВАТ «Уманьгаз», розробленого 2006 року Державним комітетом України по земельних ресурсах Черкаського обласного головного управління земельних ресурсів Уманського міського управління земельних ресурсів Уманського міського відділу ЧРФ ДП «ЦЕНТР ПРИ ДЗК УКРАЇНИ».
Таким чином, судом встановлено, що земельна ділянка є комунальною власністю, ПрАТ «Уманьгаз» відповідно до доданих документів не є її власником чи користувачем. Беззаперечних доказів того, що земельна ділянка формувалася на підставі проекту відведення земельної ділянки на замовлення ВАТ «Уманьгаз» до справи не надано.
Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України щодо визначення поняття «земляні роботи» і порядку проведення підготовчих робіт під час будівництва листом №7/14-3872 від 07.03.2012 роз`яснило, що усталеною практикою є віднесення до земляних робіт комплексу робіт, пов`язаних з розробкою, переміщенням, укладанням та ущільненням ґрунту, вичерпний перелік яких наведено у ДБН Д.2.2-1-99 «Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи. Земляні роботи», що містить норми на розробку, переміщення ґрунту та супутні роботи в промисловому, житлово-цивільному, транспортному та гідротехнічному будівництві.
Наказом від 28.12.2012 № 667 «Про прийняття національних стандартів», розроблених методом перевидання (передруку) на заміну державних будівельних норм (ДБН), прийнятих до 2001 року на заміну вказаним, містить ресурсні елементи та кошторисні норми на будівельні роботи (витрати на оплату праці робочих-будівельників і машиністів, норми часу експлуатації будівельних машин і механізмів, кошторисні норми витрат будівельних матеріалів), необхідних для визначення потреби в ресурсах при виконанні земляних робіт.
Таким чином, поняття «земляні роботи» є нерозривно пов`язаним з будівництвом і є комплексом робіт, в тому числі глибинним переміщенням, ущільненням, розробкою ґрунту, що у свою чергу несе збільшені ризики пошкодження газопроводів, для запобігання чого Кодексом газорозподільних систем встановлено більш жорсткі умови для отримання дозволу для початку проведення таких робіт у встановлених охоронних зонах об`єктів ГРМ шляхом отримання виконавцем погодження у оператора ГРМ.
Судом встановлено, що відповідач перед початком проведення земляних робіт не звернувся до ПрАТ «Уманьгаз» з офіційним зверненням та погодження/відповіді на таке офіційне звернення не отримував. Сам підпис представника ПрАТ «Уманьгаз» на топографо-геодезичній зйомці від 15.05.2021 за адресою: вул. Дерев`янка, 21 в м. Умань Черкаської області, суд не бере до уваги, оскільки відповідачем не доведено правомірність його отримання та не спростовано, що його проставлено уповноваженою особою ПрАТ «Уманьгаз».
Таким чином, відповідачем було порушено порядок отримання дозволу від Оператора ГРМ на проведення земляних робіт.
З огляду на викладене, суд відхиляє посилання представника відповідача про те, що відповідач не знав і не міг знати, що через земельну ділянку площею 0,8263 га, кадастровий номер 711800000:04:004:0051 проходить газопровід, що виключає наявність його вини у пошкодженні газопроводу.
Отже, аналізуючи надані сторонами докази та встановлені обставини, наявність рішення суду, яким встановлено вину відповідача у пошкодженні газопроводу, суд доходить висновку, що відповідач ОСОБА_1 зобов`язаний відшкодувати позивачу ПрАТ «Уманьгаз» витрати, що були понесені для відновлення пошкодженого газопроводу, а тому наявні підстави для задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що позивач був звільнений від сплати судового збору при зверненні до суду з позовною заявою, судовий збір згідно з вимогами статті 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь держави.
Керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 81, 89, 141, 263-265, 268, 272, 354, 355 ЦПК України, суд
Позов задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Уманьгаз» сплачений судовий збір у розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) гривня 00 копійок.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення апеляційної скарги.
Відповідач: ОСОБА_1 ; АДРЕСА_2 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .
Повне рішення складене 07.02.2025.
Суддя О.І.Єщенко