Провадження № 2/760/6778/25
УХВАЛА

про витребування доказів

03 лютого 2025 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді Зуєвич Л.Л., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом акціонерного товариства «Універсал Банк» /далі - АТ «Універсал Банк»/ (; адреса: 04082, м. Київ, вул. Автозаводська, 54/19; РНОКПП представника /для пошуку в системі «Електронний суд»: ; e-mail представника: ІНФОРМАЦІЯ_1 ) до ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса, вказана в позові: АДРЕСА_2 ) про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

27.12.2024 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, за підписом представника позивача - Мєшніка К.І. (діє на підставі довіреності), в якій позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 17.10.2018 у розмірі 53 950,22 грн, а також 3 028,00 грн судового збору.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.01.2025 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Щодо витребування доказів

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні, зокрема, перевіряти належність справ до їх юрисдикції та підсудності.

В процесі вивчення справи у суду з метою остаточного визначення з питанням територіальної підсудності спору у даній справі виникла необхідність витребування доказів.

Відповідно до ч.ч. 6-8 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання(перебування) такої фізичної особи.

Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду.

Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Судом в порядку ч.ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України було направлено запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі.

За змістом відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 1035614 від 15.01.2025 ОСОБА_1 (відповідач у справі) зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Щодо вказаної позивачем в позові адреси проживання відповідача у місті Києві, то відповідно до інформаційної довідки № 124678963 від 21.01.2025 в ІТС «Реєстр територіальної громади м. Києва», дані щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_1 не знайдено.

Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що відповідач має зареєстроване місце проживання на тимчасово окупованій території України та може бути внутрішньо переміщеною особою і мати місце проживання на підконтрольній Україні території.

Разом з тим, у суду відсутня можливість самостійно отримати відомості з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб.

Такі відомості можуть міститись в Єдиній інформаційній базі даних про внутрішньо переміщених осіб, відповідальним за забезпечення формування та ведення бази даних якої є Міністерство соціальної політики.

Відповідно до ч. 52 ст. 4 Положення про Міністерство соціальної політики України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 № 423, Мінсоцполітики відповідно до покладених на нього завдань забезпечує формування та ведення Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до абз. 7 п.п. 1 п. 3 Положення про Національну соціальну сервісну службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.08.2020 № 783 (далі - Положення № 783), основними завданнями Нацсоцслужби є реалізація державної політики у сфері соціального захисту населення з питань соціального захисту осіб з інвалідністю, осіб, постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, внутрішньо переміщених осіб, ветеранів праці, ветеранів військової служби, жертв нацистських переслідувань, дітей війни, жертв політичних репресій.

Згідно з п.п. 13 п. 4 Положення № 783 Нацсоцслужба для виконання визначених для неї завдань з питань соціального захисту внутрішньо переміщених осіб, зокрема, узагальнює в межах повноважень статистичні дані щодо внутрішньо переміщених осіб, забезпечує в межах повноважень проведення моніторингу виплати щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг внутрішньо переміщеним особам.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 41 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» центральний орган виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сферах соціального захисту, соціального обслуговування населення, волонтерської діяльності, з питань сім`ї та дітей, оздоровлення та відпочинку дітей, а також захисту прав депортованих за національною ознакою осіб, які повернулися в Україну, є відповідальним за забезпечення формування та ведення ЄІБД ВПО.

За змістом п.п. 2, 14 Порядку створення, ведення та доступу до відомостей Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.09.2016 № 646 (далі - Порядок № 646) адміністратором ЄІБД ВПО, відповідальним за забезпечення формування та ведення відповідної бази є Мінсоцполітики.

Абзацом п`ятим пункту 6 Порядку № 646 визначено, що розголошення отриманих уповноваженими органами персональних даних про внутрішньо переміщену особу без її згоди забороняється, крім випадків, передбачених законом.

Відповідно до ст. 16 Закону «Про захист персональних даних» суб`єкт відносин, пов`язаних з персональними даними, подає запит щодо доступу до персональних даних володільцю персональних даних. У запиті зазначається, зокрема, мета та/або правові підстави для отримання запитуваної інформації.

Таким чином, згідно з Положенням реалізації державної політики у сфері соціального захисту населення (в тому числі внутрішньо переміщених осіб), узагальнення статистичних даних щодо внутрішньо переміщених осіб віднесена до компетенції Мінсоцполітики.

Суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Частиною 7 ст. 81 ЦПК передбачено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частиною 6 ст. 84 ЦПК України передбачено, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, з метою встановлення фактичного місця проживання відповідача та недопущення порушення її прав, суд вважає за необхідне витребувати у Міністерства соціальної політики України (код ЄДРПОУ: 610, м. Київ, вул. Еспланадна, 8/10; e-mail: ) інформацію з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб відносно ОСОБА_1 (громадянки України; ІНФОРМАЦІЯ_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ).

Враховуючи наведене, керуючись ст. ст. 12, 76-84, 187, 259-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Витребуватиу Міністерства соціальної політики України (код ЄДРПОУ: 610, м. Київ, вул. Еспланадна, 8/10; e-mail: ) інформацію з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб відносно ОСОБА_1 (громадянки України; ІНФОРМАЦІЯ_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ), а саме: загальні відомості про особу (прізвище, ім`я, по батькові, громадянство, дата і місце народження, стать); дані про останнє зареєстроване та фактичне місце проживання/перебування внутрішньо переміщеної особи на території, де виникли обставини, зазначені у ст. 1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб»; дані про фактичне місце проживання особи на дату звернення; адреса, за якою із внутрішньо переміщеною особи може вестися офіційне листування або вручення офіційної кореспонденції, та номер телефону.

Витребувані докази направити на адресу Солом`янського районного суду міста Києва (03037, м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25) протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали (ч. 7 ст. 84 ЦПК).

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом (ч. 8 ст. 84 ЦПК).

Попередити, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

Згідно з ч. 2 ст. 148 ЦПК України у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази (ч. 9 ст. 84 ЦПК).

Дану ухвалу направити учасникам судового процесу - до відома, а особам/установам, у яких витребовуються докази - до виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/.

Суддя Л. Л. Зуєвич