УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2025 року м.Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі судді Галінської В.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Управлінська компанія «Житло Сервіс Рівне» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

14 січня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Рівненського міського суду Рівненської області із заявою про скасування судового наказу та заявою про поновлення процесуального строку для подання заяви про скасування судового наказу, просить поновити пропущений з поважної причини строк подання заяви про скасування судового наказу, скасувати судовий наказ Рівненського міського суду від 27 листопада 2024 року про стягнення з нього на користь стягувача заборгованості.

Заява обґрунтована тим, що судовим наказом з нього стягнуто заборгованість на користь ТОВ «УК «Житло Сервіс Рівне». Вимоги заявника не є безспірними, оскільки боржник подав 17.08.2022 року заяву про зарахування зустрічних вимог на суму 1000 гривень. Просить поновити строк звернення із заявою про скасування судового наказу, оскільки він пропущений з поважних причин, так як копію судового наказу він отримав 31.12.2024 року.

Дослідивши матеріали справи та подані письмові докази, суд прийшов до висновку, що заява підлягає до задоволення.

За приписами ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4,5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2, 3 ст.171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви. У разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд вважає поважною причину пропуску строку на подання заяви про скасування судового наказу.

Подана заява відповідає вимогам ст. 170 ЦПК України.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 23 грудня 2011 року "Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження" судовий наказ видається лише за умови безспірності вимог.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

Відтак, оскільки ОСОБА_1 заперечує проти вимог стягувача, на час розгляду даної заяви відсутні підстави для її повернення, приходжу до висновку, що заявлена вимога про скасування судового наказу є такою, що підлягає задоволенню.

При цьому, стягувач, який звертався до суду із заявою про видачу судового наказу не позбавлений права звернення до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження, визначеному ЦПК України.

Питання про поворот виконання судом не вирішується, оскільки на момент подачі заяви про скасування судового наказу судове рішення не набрало законної сили, та відсутня інформація щодо пред"явлення заявником його для примусового виконання.

Щодо вимог в частині стягнення судових витрат, суд приходить до такого висновку.

ЦПК України не містить визначеного порядку розподілу судових витрат між учасниками наказного провадження, зокрема не містить норми, відповідно до якої у випадку скасування судового наказу на заявника, за судовим наказом, покладався би обов`язок відшкодування боржнику судових витрат. Отже, судові витрати підлягають розподілу тільки за результатами розгляду справи. У справі наказного провадження спір між стягувачем та боржником суд не вирішує, а тому підстави для розподілу судових витрат відсутні. Отже, саме по собі звернення кредитора (стягувача) з такою заявою до суду про видачу судового наказу не свідчить про необґрунтованість дій останнього (зловживання своїми правами), що могло б бути підставою для стягнення судових витрат, оскільки зазначене є його диспозитивним правом, передбаченим процесуальним законодавством.

З огляду на викладене вище, суд приходить до висновку, що вимога про відшкодування судових витрат задоволенню не підлягає, оскільки зі змісту норм ЦПК України заявник позбавлений можливості заперечувати проти вимог боржника, що стосуються відшкодування витрат на правничу допомогу.

При цьому з огляду на приписи ч.2 ст.164 ЦПК України розподіл судових витрат, що понесені у наказному провадженні, законодавець пропонує здійснювати під час пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження.

Керуючись ст.ст.170, 171, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Поновити ОСОБА_1 строк для подання заяви про скасування судового наказу.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Управлінська компанія «Житло Сервіс Рівне» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості задовольнити частково.

Судовий наказ від 27 листопада 2024 року, виданий Рівненським міським судом Рівненської області про стягнення із ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Управлінська компанія «Житло Сервіс Рівне» заборгованості за житлово-комунальні послуги в розмірі 2362 грн. 77 коп. та судового збору в розмірі 302,80 грн.- скасувати.

В задоволенні решти вимог відмовити.

Роз`яснити стягувачу, що заявлені ним вимоги можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -