ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/10/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про забезпечення позову

"10" лютого 2025 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Якусик О.В., розглянувши заяву адвоката Азрельян Світлани Миколаївни поданої в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 753/24443/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2024 року адвокат Азральян Світлана Миколаївна в інтересах ОСОБА_1 звернулася до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, тримані в якості оплати за договором купівлі-продажу від 29.07.2024 в сумі 364000,00 грн, інфляційні втрати у розмірі 14366,94 грн, 3% річних в розмірі 3789,18 грн за період з 30.07.2024 по 03.12.2024 та стягнути моральну шкоду в розмірі 20000,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач та відповідач перебували в зареєстрованому шлюбі, під час перебування сторін в шлюбі подружжя придбало 1 кімнатну квартиру АДРЕСА_1 . Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 вересня 2023 року в порядку поділу спільного майна подружжя визнано за позивачем та відповідачем по 1/2 частки квартири. 08 квітня 2024 року позивач видала на ім`я відповідача нотаріально посвідчену довіреність для укладення від її імені договору купівлі-продажу належної їй на праві приватної власності 1/2 частки у справі спільної власності на квартиру. Відповідно до договору купівлі-продажу 1/2 частки квартири від 29.07.2024 відповідач від імені та в інтересах позивачки, на підставі довіреності, продав 1/2 частки квартири ОСОБА_3 за 364000,00 грн. Вказаним договором підтверджено отримання коштів відповідачем, однак позивачу кошти відповідач не передав.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 грудня 2024 року позовну заяву було передано для розгляду судді Якусику О.В.

Разом з позовною заявою адвокат Азрельян Світлана Миколаївна подала заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 та на земельну ділянку, кадастровий номер: :02:003:0259, опис об`єкта: площа (га): 0,05, що належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації, АДРЕСА_2 та заборонити вчиняти будь які дії щодо вказаного майна.

Згідно із протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 13 грудня 2024 року заяву передано на розгляд судді Якусику О.В.

Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом частини першої статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до частини першої статті 149 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходів забезпечення позову.

Згідно із частиною другою статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускаються як до пред`явлення позову, так і на будь-який стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову визначені частиною першою статті 150 ЦПК України. Зокрема, згідно з пунктами 1, 2, 4 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» при розгляді заяви про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконанню чи утрудненню виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі № 320/3560/18.

Як встановлено судом, 29 липня 2024 року на підставі договору купівлі-продажу 1/2 частки квартири, відповідно до якого ОСОБА_1 від імені якої діє ОСОБА_2 , продала ОСОБА_3 1/2 частку спільної часткової власності квартири АДРЕСА_1 , вартість 1/2 частки квартири становить 364000 грн.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 08.10.2024 вбачається, що за ОСОБА_3 та за ОСОБА_2 , зареєстровано право спільної часткової власності по 1/2 частки квартири, загальною площею 26,4 кв.м., житлової площі 11,7 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 08.10.2024, вбачається що за ОСОБА_2 зареєстровано право власності за земельну ділянку, кадастровий номер: :02:003:0259, площа 0,05 га.

З наведених у заяві про забезпечення позову фактів та обґрунтувань вбачається, що предмет позову у даній справі є взаємопов`язаним зі способом забезпечення позову, а невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Позивачем обґрунтовано наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, оскільки застосування такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист його порушеного права та поновлення порушених прав та інтересів позивача.

При цьому, накладення арешту на майно до вирішення спору по суті не призведе до обмеження прав відповідача, а слугуватиме заходом запобігання можливих порушень прав позивача.

Враховуючи, що позивач просить стягнути з відповідача кошти з продажу 1/2 частки квартири, яка належала їй на праві спільної власності, суд дійшов висновку, що в даному випадку між сторонами дійсно виник спір та у випадку невжиття заходів забезпечення існує реальна загроза ускладнення чи неможливості поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Таким чином, суд вважає що співмірним і достатнім для забезпечення інтересів позивача буде накладення арешту на 1/2 частки квартири.

Станом на час розгляду заяви про забезпечення позову відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду щодо застосування зустрічного забезпечення згідно з ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Керуючись ст. 149-153, 259, 260, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву Азрельян Світлани Миколаївни поданої в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 753/24443/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів - задовольнити частково.

Накласти арешт на 1/2 частки квартири, що належить ОСОБА_2 , загальною площею 26,4 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 105, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

В іншій частині - у задовленні заяви відмовити.

Стягувач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 );

Боржник: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ).

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом і підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Строк пред`явлення до виконання ухвали суду про забезпечення позову - три роки.

Суддя О.В. Якусик