Справа № 641/2732/24
№ провадження 2/646/1244/2025
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29.01.25 м.Харків
Червонозаводський районний суд м. Харкова
у складі: головуючого судді Сіренко Ю.Ю.,
за участю секретаря судового засідання Шарашидзе М.Г.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
До Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява від представника АТ «Сенс Банк», в якій просить суд: стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ «Сенс Банк» заборгованість за кредитним договором №501371036 у розмірі 376 589,40 грн. та судовий збір у розмірі 4519,07 грн.
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 06.05.2024 року позовну заяву передано для розгляду за територіальною підсудністю до Червонозаводського районного суду м. Харкова.
В обґрунтування своїх вимог, представник позивача зазначає, що 13.10.2021 року Акціонерне товариство «Альфа-Банк» та ОСОБА_1 уклали Угоду про надання споживчого кредиту №501371036, відповідно до умов якої позивач зобов`язався надати відповідачеві кредит, а відповідач зобов`язався в порядку та на умовах, що визначені договором повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені кредитним договором. Позивач свої зобов`язання за Договором виконав, надавши відповідачу кредит. У порушення умов договору, відповідач свої зобов`язання належним чином не виконав, в результаті чого станом на 06.06.2023 утворилася заборгованість у розмірі 376589,40 грн., з яких 243 394,27 грн. заборгованість по тілу кредита, 133 195,13 грн. заборгованість по відсоткам.
12 серпня 2022 року загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» затверджено рішення про зміну найменування АТ «Альфа-Банк» на АТ «Сенс Банк».
Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 04.06.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду, провадження по вищевказаній цивільній справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Від представника позивача надійшла заява, в якій позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просить розглядати справу за відсутності представника позивача, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач у судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином.
Згідно з ст.178 ЦПК України відповідач своїм правом подання до суду відзиву на позовну заяву не скористалася.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Розгляд справи проведено у порядку спрощеного позовного провадження у відповідності із ч. 5 ст. 279 ЦПК України за наявними у справі матеріалами.
Ухвалою суду від 29.01.2025 року призначено провести заочний розгляд справи на підставі ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.
Суд, дослідивши доводи позивача, викладені у позові, та оцінивши докази, представлені в матеріалах справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Судом встановлено, що 13.10.2021 року між АТ «Альфа-Банк» та ОСОБА_1 уклали кредитний договір, що підтверджується: офертою на укладання угоди про надання кредиту №501371036, акцептом пропозиції на укладання угоди про надання споживчого кредиту №501371036, паспортом споживчого кредиту, графіком платежів. В оферті на укладання угоди про надання кредиту №501371036 зазначені умови споживчого кредиту: сума кредиту 250 000,00 грн, процентна ставка 35% річних, строк кредиту - 60 місяців.
Окрім того, відповідачем підписано: додаток до угоди про надання кредиту №501371036 від 13.10.2021 року, у якому міститься графік платежів та розрахунок вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки.
Також відповідачем підписано паспорт споживчого кредиту від 13.10.2021 року, в якому вказано реальна процентна ставка, порядок повернення кредиту, наслідки прострочення виконання та/або невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит.
Згідно з умовами кредитного договору №501371036 від 13.10.2021 року ОСОБА_1 отримав кредит в розмірі 250 000,00 грн. Проте позичальник допустив неналежне виконання зобов`язання за кредитним договором, у зв`язку з чим виникла заборгованість за кредитним договором.
З наданого розрахунку заборгованості за кредитом вбачається, що станом на 06.09.2023 року за договором кредиту №501371036 від 13.10.2021 року ОСОБА_1 має заборгованість за кредитом, що у загальному розмірі складає 376 589,40 грн.
Вказані обставини підтверджуються: офертою на укладання угоди про надання кредиту №501371036 від 13.10.2021 року; акцептом пропозиції на укладання угоди про надання кредиту №501371036 від 13.10.2021 року; Додатком №1 до Угоди про надання кредиту №501371036 від 13.10.2021 року (Графік платежів та розрахунок сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки, з урахуванням вартості всіх супутніх послуг); розрахунком заборгованості, паспортом споживчого кредиту.
Частиною першою статті 626 ЦК України установлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина перша статті 628 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Згідно з частиною першою статті 641 ЦК України пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття.
Частинами першою другою статті 642 ЦК України установлено, що відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом.
Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша статті 526 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу (частина друга статті 1050 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно з статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Суд зазначає, що позивачем доведено факт отримання кредиту та наявності заборгованості у відповідача.
Такі висновки відповідають правовій позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17, провадження №14-131цс19.
Також, АТ «СЕНС БАНК» було надіслано ОСОБА_1 досудову вимогу щодо виконання договірних зобов`язань до подання позовної заяви, проте відповідачем ця вимога залишена без уваги.
Відповідач не надав даних, що свідчать про погашення заборгованості та про причини несвоєчасного погашення заборгованості за кредитними договорами у добровільному порядку. Крім того, суду не надано беззаперечних, належних та допустимих доказів, які свідчать про наявність підстав звільнення відповідача від відповідальності за порушення зобов`язання, відповідно до ст. 617 ЦК України.
Згідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, які передбачають рівність прав сторін щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості та обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Як зазначено у ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Таким чином, оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та підставі викладеного, суд приходить до висновку, що відповідач не виконав передбачених кредитним договором обов`язків по поверненню кредиту шляхом внесення щомісячних платежів, в зв`язку з чим, має прострочену заборгованість, що у свою чергу порушує права АТ «Сенс Банк», а відтак, суд вважає позовні вимоги позивача обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно ст.141ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 4519,07 грн, який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.
Керуючись ст. 7, 12, 13, 81, 141-142, 259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» заборгованість за кредитним договором №501371069 у розмірі 376 589 (триста сімдесят шість тисяч п`ятсот вісімдесят дев`ять) грн. 40 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» витрати по сплаті судового збору у розмірі 4519 (чотири тисячі п`ятсот дев`ятнадцять) грн. 07 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржено у встановленому законом порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .
Суддя - Ю.Ю. Сіренко