Провадження № 2/638/933/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2025 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Цвіри Д.М.,

за участю секретаря судового засідання Пухно М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Харкові, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Органу опіки та піклування Харківської міської ради, приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Вахрушевої Ольги Олександрівни, про визнання договорів недійсними, об`єднаним в одне провадження з зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Вахрушевої Ольги Олександрівни, Органу опіки та піклування Харківської міської ради, про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В :

З вересня 2016, в провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Органу опіки та піклування Харківської міської ради, приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Вахрушевої Ольги Олександрівни, про визнання договорів недійсними, об`єднаним в одне провадження з зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Вахрушевої Ольги Олександрівни, Органу опіки та піклування Харківської міської ради, про визнання права власності.

За наслідками повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, від 03 серпня 2020 року, у справі визначений новий суддя (Головуючий суддя (суддя-доповідач): Цвіра Д.М.

04 серпня 2021 року вищевказана цивільна справа канцелярією суду передана судді Цвірі Д.М.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 09 листопада 2021 року позовну заяву залишено без розгляду.

20 лютого 2024 року на підставі постанови Полтавського апеляційного суду від 01 лютого 2024 року матеріали цивільної справи надійшли до Дзержинського районного суду м. Харкова для продовження розгляду.

20 лютого 2024 року згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду у справі визначений головуючий суддя (суддя-доповідач): Цвіра Д.М.

21 лютого 2024 року матеріали справи передано канцелярією та отримано суддею Цвірою Д.М.

22.05.2024 підготовче провадження у справі, закрито, справу призначено до судового розгляду.

Позивачка за первісним позовом ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про місце, дату та час розгляду справи, у судове засідання в черговий раз не з`явилась, про причини неявки та їх поважність суду не повідомила, клопотань про відкладення судового засідання чи розгляд справи у її відсутності до суду не подавала.

Відповідач ОСОБА_4 будучи належним чином повідомленими про місце, дату та час розгляду справи, у судове засідання не з`явились.

Представник відповідача Нафтулович Д.Д., у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься його клопотання про розгляд справи без його участі з проханням залишити позов без розгляду.

Представник третьої особи Органу опіки та піклування Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься клопотання про розгляд справи без його участі.

Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Вахрушева О.О., у судове засідання не з`явилась, в матеріалах справи міститься її клопотання про розгляд справи у її відсутності.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Пунктом 3 частини 8 ст. 128 ЦПК України закріплено, що днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, яка передбачає обов`язок учасників судового процесу повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) та про причини неявки в судове засідання, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України закріплено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що учасник судового процесу зобов`язаний повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи, та у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається такому учаснику на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

При цьому днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки, зокрема про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України).

У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасник судового процесу не з`явився в судове засідання без поважних причин.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачкою ОСОБА_1 , в своєму позові, а також у поданих до суду заявах та клопотаннях з процесуальних питань, суду повідомлена адреса її місцезнаходження/місця проживання чи перебування: АДРЕСА_1 .

Будь-яких заяв про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) від позивачки до суду не надходило.

Таким чином, днем вручення судової повістки позивачці, згідно положень п. 1 та п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, у даному випадку, є день вручення судової повістки під розписку, а також день проставлення у поштовому повідомленні відмітки, про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду, тобто за адресою: АДРЕСА_1 .

На виконання вимог чинного процесуального закону, судом були направлені численні судові повістки про виклик позивачки у судові засідання, за повідомленою нею суду вищевказаною адресою місця проживання (перебування, знаходження), однак судова кореспонденція була повернута на адресу суду без вручення, із зазначенням причин «адресат відсутній за вказаною адресою».

У жодне із призначених судом судових засідань, починаючи з січня 2021 року, позивачка не з`явилась, не повідомивши про причини своєї неявки та їх поважність. Заяв про розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 , до суду також не надходило.

Таким чином, з огляду на правила ст. 128 ЦПК України, та відмітки на поштових конвертах, позивачка, будучи належним чином повідомленою про місце, дату та час розгляду справи, повторно не з`явилась у судове засідання без повідомлення причин неявки, не подавши при цьому заяви про розгляд справи за її відсутності.

Частиною 5 статті 223 ЦПК України закріплено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

При цьому суд зазначає, що, законом не вказано про врахування поважності причин повторної неявки позивача, зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами. Таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст. 210 ЦПК України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Отже, згідно із вимогами ЦПК України, суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і це не може бути підставою для скасування ухвали про залишення заяви без розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що розгляд справи у відсутності позивача можливий лише у разі, коли ним подано до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, у випадку ж коли позивач не з`явився до суду, не повідомив про причини неявки та не подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, суд в силу ст. 13 ЦПК України, позбавлений можливості розглянути цивільну справу на підставі наявних в ній доказів.

При цьому суд також враховує правові висновки Європейського Суду з прав людини, відповідно до яких, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (п. 109 рішення у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Як неодноразово зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому наголошено, що особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду. З таким висновком погодився ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16.

Крім того, відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, яка ратифікована Україною 17.07.1997 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

За наведених обставин, вивчивши матеріали справи, враховуючи, що позивачка, будучи належним чином повідомленою про місце, дату та час розгляду справи, повторно не з`явилась у судове засідання без повідомлення причин неявки, не надавши при цьому заяви про розгляд справи за її відсутності, з урахуванням того, що суд вичерпав усі можливі засоби повідомлення позивачки про дату, час та місце розгляду справи, та будь-які правові підстави для подальшого її відкладення у суду відсутні, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 , слід залишити без розгляду.

При цьому, згідно положень ч. 1 ст. 158 ЦПК України, передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Частиною 9 ст. 158 ЦПК України, передбачено, що у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду (ч. 10 ст. 158 ЦПК України).

Як встановлено з матеріалів справи, ухвалою суду від 29 вересня 2016 року, були вжиті заходи забезпечення вищевказаного цивільного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи- орган опіки та піклування Харківської міської ради, приватний нотаріус ХМНО Вахрушева О.О., про визнання договорів недійсними, шляхом накладення арешту на майно - квартиру АДРЕСА_2 , що належить на праві власності ОСОБА_4 (ідентифікаційний № НОМЕР_1 ), заборонивши останньому вчиняти будь-які дії щодо відчуження та розпорядження вказаним майном, до вирішення справи по суті.

Отже, враховуючи залишення без розгляду вищевказаного позову ОСОБА_1 , в забезпечення якого були вжиті означені заходи забезпечення позову, суд, з урахуванням приписів ч. 9 ст. 158 ЦПК України, приходить до висновку про скасування цих заходів.

Вирішуючи клопотання представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4 адвоката Гардаушенка С.П. про залишення без розгляду зустрічної позовної заяви, та адвоката Савченка О.О., яка також підтримала вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема, якщо, позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Розглянувши клопотання представників позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4 про залишення зустрічного позову без розгляду, з урахуванням наведених норм чинного законодавства, права учасників справи вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами, суд приходить до висновку про залишення зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Вахрушевої Ольги Олександрівни, Органу опіки та піклування Харківської міської ради, про визнання права власності, без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись ст. 128,131,223,257,260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Органу опіки та піклування Харківської міської ради, приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Вахрушевої Ольги Олександрівни, про визнання договорів недійсними, - залишити без розгляду.

Заходи забезпечення позову вжиті на підставі ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 29 вересня 2016 року по справі № 638/15524/16-ц; провадження № 2-з/638/222/16, у виді накладення арешту на майно- квартиру АДРЕСА_2 , що належить на праві власності ОСОБА_4 (ідентифікаційний № НОМЕР_1 ) , заборонивши останньому вчиняти будь-які дії щодо відчуження та розпорядження вказаним майном, до вирішення справи по суті, - скасувати.

Клопотання представника ОСОБА_4 про залишення зустрічного позову без розгляду задовольнити.

Зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Вахрушевої Ольги Олександрівни, Органу опіки та піклування Харківської міської ради, про визнання права власності, - залишити без розгляду.

Роз`яснити в цій ухвалі, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua).

Суддя Д.М. Цвіра