Справа №: 398/6882/24
провадження №: 2/398/949/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"07" лютого 2025 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Шинкаренко І.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Ковальова Тетяна Юріївна, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ

Адвокат Ковальова Т.Ю, яка діє від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Дослідивши позовну заяву та додані документи, суддя дійшов висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (ч. 4 ст.175 ЦПК України).

Згідно з ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Відповідно до частин першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов: 1) якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2)або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

Встановлений статтею 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, за яких особу може бути звільнено від сплати судового збору, є вичерпним.

Представник позивача, звертаючись до суду із зазначеним позовом додала до позовної заяви клопотанням про звільнення від сплати судового збору, на обґрунтування якого зазначила, що позивач є особою з інвалідністю з дитинства 3 групи, що обмежує її у здійсненні трудової діяльності та отриманні повноцінного доходу, а також зазначила, що ОСОБА_1 отримує державну соціальну допомогу як малозабезпечена сім`я. На підтвердження зазначеного до клопотання додано: копію довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 10 ААВ № 620810 від 12 грудня 2014 року, де зазначено, що позивач має третю групу інвалідності з дитинства встановлену безтерміново; копію повідомлення про надання державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, відповідно до якого ОСОБА_1 призначено допомогу з 01 червня 2024 року по 30 листопада 2024 року.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю. Вказана норма не передбачає звільнення від сплати судового збору осіб зі статусом інваліда ІІІ групи.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» від 01 червня 2000 року № 1768-III (далі - Закон № 1768-III) малозабезпечена сім`я - сім`я, яка з поважних або незалежних від неї причин має середньомісячний сукупний дохід нижчий, ніж прожитковий мінімум для сім`ї.

Статус малозабезпеченої набуває лише та сім`я, якій призначено відповідну державну допомогу, а право сім`ї на цю допомогу залежить не лише від доходів, але і від її майнового стану, зайнятості працездатних членів сім`ї та інших факторів.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону № 1768-III державна соціальна допомога призначається на шість місяців. Протягом цього часу сім`я має статус малозабезпеченої.

Призначення і виплата соціальної допомоги здійснюється управліннями праці та соціального захисту населення районних, районних у мм. Києві та Севастополі держадміністрацій, структурними підрозділами з питань праці та соціального захисту населення виконавчих органів міських, районних у містах (у разі їх створення) рад за місцем реєстрації уповноваженого представника малозабезпеченої сім`ї.

Підтвердженням статусу малозабезпеченої сім`ї є довідка відповідного управліннями праці та соціального захисту населення про отримання (неотримання) соціальної допомоги, форма якої визначена в додатку № 11 до Інструкції щодо порядку оформлення і ведення особових справи отримувачів усіх видів соціальної допомоги, затвердженої наказом Мінпраці від 19.09.2006 № 345.

Однак посилаючись на необхідність звільнення від сплати судового збору позивач не надав до суду доказів наявності такого статусу малозабезпеченої сім`ї, крім того, з доданого до клопотання про звільнення від сплати судового збору копії повідомлення вбачається, що допомога малозабезпеченій сім`ї призначена з 01 червня 2024 року по 30 листопада 2024 року, в той же час представник позивача звернулася до суду 19 грудня 2024 року. Також позивачем не надано достатніх доказів на підтвердження тяжкого майнового стану позивача, яким підтверджується факт неможливості сплати останньою судового збору, оскільки не містить відомостей про реальний майновий стан позивача, який може мати інші джерела для існування та забезпечення своїх потреб, зокрема для сплати судового збору (довідка органу доходів і зборів про доходи чи відсутність їх у 2023 році, довідка про склад сім`ї, документів про нарахування субсидій, відомості про вклади, нерухоме та рухоме майно з якого отримується дохід, компенсації тощо).

Суддя зауважує, що особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового забору, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати належні, допустимі та достатні докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, у клопотанні про звільнення від сплати судового збору позивач повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25 липня 2005 року у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява № 71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява № 73547/01).Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, відстрочення сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин та є правом, а не обов`язком суду щодо відстрочення сплати судового збору.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Суд не має можливості вирішити клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, оскільки наведені ним доводи та надані на їх підтвердження докази не можна визнати такими, що з достовірністю підтверджують скрутний майновий стан позивача, який унеможливлює сплату судового збору, оскільки позивач не надав об`єктивних даних про свій майновий стан.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений на 01 січня 2024 року, становить 3028, 00 грн.

Таким чином позивачу необхідно надати суду докази сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн (3028,00 грн х 0,4 = 1211,20 грн) або належні докази на обґрунтування наявності підстав для звільнення від сплати судового збору відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Реквізити для сплати судового збору (опубліковані на офіційному сайті (веб-адреса сторінки: https://od.kr.court.gov.ua/sud1118/gromadyanam/tax/):

отримувач коштів: ГУК у Кіров. обл./ тг.м.Олександрія/22030101

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230

банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

код банку отримувача (МФО): 89 99 98

рахунок отримувача: UA0011561

код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: судовий збір, за позовом _______ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області (назва суду, де розглядається справа), а також докази направлення відповідачу копії позовної заяви разом з доданими до неї документами.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі зазначеного суддя дійшов висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк, протягом якого він повинен усунути вказані недоліки та подати заяву із врахуванням зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ст.ст. 136, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Ковальова Тетяна Юріївна, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Запропонувати позивачу у п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали надати до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області письмову заяву про усунення недоліків, до якої долучити оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 1211,20 грн або надати докази на обґрунтування наявності підстав для звільнення від сплати судового збору.

Роз`яснити позивачу, якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

У задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.П. Шинкаренко