УХВАЛА

11 лютого 2025 року

м. Київ

справа № 372/6251/23

провадження № 61-1388ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Обухівського районного суду Київської області від 25 червня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по аліментам та за зустрічним позовом ОСОБА_1 доОСОБА_2 про звільнення від сплати заборгованості по сплаті аліментів,

встановив:

28 січня 2025 року представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Олійник О. М. надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Обухівського районного суду Київської області від 25 червня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року у вказаній справі, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, встановленого статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

Адвокат Олійник О. М. просить суд поновити строк на касаційне оскарження, вказує, що копія повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року надійшла до електронних кабінетів ОСОБА_1 та його представника - адвоката Михайлик С. І. 23 листопада 2024 року. Зазначає, що згідно з умовами укладеного з адвокатом договору про надання правничої допомоги остання мала повноваження представляти інтереси відповідача за первісним позовом в судах першої та апеляційної інстанцій, повноважень на підготовку касаційної скарги та на представництво інтересів у Верховному Суді адвокат не мала. В той же час представник заявника вказує, що ОСОБА_1 вже декілька років проживає в Іспанії у невеликому селищі, у якому відсутній стабільний інтернет-зв'язок. Адвокат Олійник О. М. стверджує, що попри те, що копія повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року надійшла до електронного кабінету ОСОБА_1 23 листопада 2024 року, про цю обставину він дізнався лише наприкінці грудня 2024 року та 15 січня 2025 року уклав договір із новим представником.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Відповідно до частини третьої статті 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складення в електронній формі у порядку, встановленому законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з даними, внесеними до Єдиного державного реєстру судових рішень, дата складення повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року не вказана, тому останнім днем звернення з касаційною скаргою є 07 листопада 2024 року. Представник заявника звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою лише 15 січня 2025 року.

Причини пропуску строку на касаційне оскарження, зазначені представником заявника у відповідному клопотанні, не дають достатніх підстав для визнання їх поважними. Заявником та його представником не долучено до касаційної скарги жодного доказу щодо дати отримання копії постанови апеляційного суду.

Крім того, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов'язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо строку на оскарження.

Тільки наявність об'єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Зазначені представником заявника обставини відсутності у адвоката Михайлик С. І. повноважень на підготовку касаційної скарги та на представництво інтересів ОСОБА_1 у Верховному Суді, а також на відсутність в останнього стабільного інтернет-зв'язку не є об'єктивно непереборнимита такими, що не залежали від волевиявлення заявника, чи такими, що перешкоджали здійснити усі необхідні процесуальні дії для своєчасного звернення до суду з касаційною скаргою.

Оскільки безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка її подала, надати строк для усунення вказаних недоліків, а саме: направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази.

Крім того, згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у сумі 2 422, 40 грн, проте незрозуміло, чим керувався Тихенко А. О. при визначенні розміру судового збору за подання касаційної скарги, не обґрунтовано та не підтверджено належними доказами розмір сплаченого ним судового збору.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

У разі, якщо у касаційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, то якщо заявник не згоден із таким рішенням у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само із урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.

Як вбачається зі змісту касаційної скарги та її прохальної частини, заявником оскаржуються зазначені вище судові рішення як в частині первісного, так і в частині зустрічного позовів.

ОСОБА_2 звернулась до суду з первісним позовом у грудні 2023 року, а ОСОБА_1 звернувся з зустрічним позовом до суду в лютому 2024 року.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакціях, що діяли на момент звернення з первісним та зустрічним позовами) судовий збір за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем за первісним позовом у позовній заяві заявляється одна вимога майнового характеру про стягнення заборгованості зі сплати аліментіву сумі 518 315, 53 грн.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 2 684, 00 грн.

Ураховуючи позовні вимоги за первісним позовом, а також вимоги касаційної скарги, судовий збір за подання касаційної скарги в частині оскарження вимоги майнового характеру за первісним позовом становить 10 366, 31 грн (518 315, 53 грн * 1 % * 200 %).

ОСОБА_1 , як позивачем за зустрічним позовом, заявляється дві вимоги майнового характеру: про звільнення від сплати заборгованості зі сплати аліментів у сумі 518 315, 53 грн та про зменшення розміру аліментів з 4 500, 00 грн до 1 600, 00 грн щомісячно.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про зменшенняабо збільшення платежівабо видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік.

Таким чином, ціна позову за зустрічним позовом ОСОБА_1 становить 537 515, 53 грн (518 315, 53 грн + (1 600, 00 грн * 12 місяців)).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 3 028, 00 грн.

Ураховуючи позовні вимоги за зустрічним позовом, а також вимоги касаційної скарги, судовий збір за подання касаційної скарги в частині оскарження двох вимог майнового характеру за зустрічним позовом становить 10 750, 31 грн (537 515, 53 грн * 1 % * 200 %).

Тобто загальна сума судового збору, який має бути сплачений заявником за подання цієї касаційної скарги становить 21 116, 62 грн (10 366, 31 грн + 10 750, 31 грн).

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір за подання касаційної скарги в сумі 18 694, 22 грн, ураховуючи вже сплачений ним судовий збір в сумі 2 422, 40 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов'язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження рішення Обухівського районного суду Київської області від 25 червня 2024 року та постанови Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року за клопотанням представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Олійник Оксани Михайлівни неповажними.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Обухівського районного суду Київської області від 25 червня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в іншій частині касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов