ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2025 року

м. Харків

справа № 619/6126/24

провадження № 22ц/818/570/25

Харківський апеляційний суд у складі:

Головуючого: Маміної О.В.

Суддів: Пилипчук Н.П., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря - Сізонової О.О.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: Дергачівська міська рада,

третя особа: Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець Олена Миколаївна,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дергачівської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець Олена Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Плугатирьова Віталія Вікторовича на ухвалу Дегачівського районного суду Харківської області від 07 жовтня 2024 року, постановлену під головуванням судді Пруднікової О.В.,-

в с т а н о в и в:

У серпні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Дергачівської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець Олена Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 07 жовтня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Дергачівської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець Олена Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно - залишено без розгляду. Роз`яснено позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Плугатирьов Віталій Вікторович просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду. Посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм процесуального права; зазначає, що позовну заяву суд першої інстанції безпідставно залишив без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, оскільки підготовче судове засідання та судове засідання проводяться з різною метою, що обумовлено різними завданнями, які стоять перед підготовчим провадженням та розглядом справи по суті, формами проведення яких вони є.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що належним чином повідомлений позивач та його представник повторно не з`явилися в судове засідання. Суд вважав, що неможливість судового розгляду зумовлена не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони процесу позивача.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи з огляду на таке.

Судом встановлено, що з серпня 2024 року у Дергачівському районному суді Харківської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Дергачівської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець Олена Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 14 серпня 2024 року відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 14 год 00 хв 09 вересня 2024 року.

У судове засідання 09.09.2024 року позивач та її предстаник не з`явились. Розгляд справи відкладено на 07.10.2024 року.

У судове засідання 07.10.2024 року позивач та її представник також не з`явились. Причину неявки не повідомили.

Таким чином позивач та його представник, будучи належним чином повідомлені про судові засідання, призначенні на 09 вересня 2024 року та 07 жовтня 2024 року, жодного разу не з`явилися до суду, про причини неявки суд не повідомили.

Заяв про розгляд справи за відсутності позивача також не подавалось.

Згідно з частиною першою статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користується належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04 жовтня 2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої особи є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче судове засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Колегія суддів зазначає, що 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати три підсистеми (модулі) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

Відповідно до пункту 17 глави 1 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували «Електронний кабінет», суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету» таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою.

Абзацом п`ятим пункту 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС передбачено, що особам, які не мають зареєстрованих «Електронних кабінетів», документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистеми ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Згідно з частинами 4 7 ст.14 ЦПК України ЄСІТС відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою.

Установлено, що представник позивача адвокат Плугатирьов Віталій Вікторович має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд ЄСІТС», у зв`язку із чим останній у встановлений законом спосіб мав можливість своєчасно отримувати відомості стосовно часу та дати розгляду справи № 619/6126/24 (у тому числі отримувати повістки про виклик до суду), ознайомлюватись із поданими учасниками процесу заявами (клопотаннями) та іншими документами, що стосуються предмету спору, самостійно подавати будь-які процесуальні документи, а також ознайомлюватись з прийнятими судом процесуальними рішеннями та оскаржувати відповідні документи тощо.

Враховуючи, що адвокат Плугатирьов Віталій Вікторович є користувачем електронної підсистеми «Електронний суд ЄСІТС» та використовував зазначену електронну систему для подання до суду та отримання документів, то місцевим судом скеровано адвокату за допомогою електронної підсистеми «Електронний суд ЄСІТС» судові повістки на 09 вересня 2024 року та 07 жовтня 2024 року про виклик останнього та його довірителя до суду.

Позовна заява подана через підсистему «Електронний Суд» представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Плугатирьовим Віталієм Вікторовичем, в якій адреса позивача зазначена АДРЕСА_1 . Засобами поштового зв`язку на адресу позивача була направлена судова повістка, проте вона була повернута з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до норм закону є належним повідомленням. (а.с. 52,53,).

Відповідно до частин п`ятої та шостої статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньочасу для явки в суд і підготовки до участі всудовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно; судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів, надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Згідно з частиною восьмою статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

З урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла до висновку про те, що в розумінні вимог частин 4 7 статті 14 ЦПК України та частини восьмої статті 128 ЦПК України сторона позивача є належним чином повідомленою зі сторони місцевого суду про час та дату судових засідань на 09 вересня 2024 року та на 07 жовтня 2024 року, оскільки судові повістки були надіслані позивачу засобами поштового зв`язку, та в матеріалах справи наявні відповідні розписки про їх отримання, а адвокату судові повістки надіслані до електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд ЄСІТС», що також підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.

Що узгоджується з висновками Верховного Суду викладеними у постанові від 31 травня 2023 року по справі № 6903/1116/20.

Посилання апелянта на те, що суд першої інстанції безпідставно залишив без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, оскільки підготовче судове засідання та судове засідання проводяться з різною метою, що обумовлено різними завданнями, які стоять перед підготовчим провадженням та розглядом справи по суті, формами проведення яких вони є не відповідає вимогам закону.

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче судове засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Матеріали справи свідчать про те, що належним чином повідомлений про час та місце судового засідання позивач повторно не з`явився у судові засідання.

Доказів поважності причин неявки матеріали справи не містять. Заяву про розгляд справи за його відсутності, позивач суду не подавав.

Виходячи з вищевикладеного колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Ухвала суду постановлена з додержанням вимог закону.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.367,368, п.1 ч.1 ст.374, ст.ст.375,381,382-384,389,390 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Плугатирьова Віталія Вікторовича залишити без задоволення.

Ухвалу Дегачівського районного суду Харківської області від 07 жовтня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуючий: О.В. Маміна

Судді: Н.П. Пилипчук

О.Ю. Тичкова

Повний текст судового рішення виготовлено 11.02.2025 року.