Справа №443/456/24
Провадження №2/443/19/25
РІШЕННЯ

іменем України

04 лютого 2025 року місто Жидачів

Жидачівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Павліва А.І.,

секретар судового засідання Стасів С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області, Головного управління Держгеокадстру у Львівській області про скасування державної реєстрації земельної ділянки та припинення речових прав, зареєстрованих щодо неї,

за участю:

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Головного

управління Держгеокадстру

у Львівській області Сусяк О.А.,

встановив:

Стислий виклад позиції сторін.

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 подав до суду позовну заяву до Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області, Головного управління Держгеокадстру у Львівській області (відповідачі), в якій, з урахуванням уточнених (збільшених) позовних вимог, просить:

скасувати державну реєстрацію земельної ділянки комунальної власності кадастровим номером :01:000:1128 площею 4,3335 га, що належить на праві власності Журавненській селищній раді Стрийського району Львівської області;

скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно запис державного реєстратора Козівської сільської ради Стрийського району Львівської області, номер запису про право власності: 46292172 від 17.01.2022 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 62993631 від 21.01.2022 та запис в Державному земельному кадастрі земельної ділянки з кадастровим номером :01:000:1128 з припиненням права власності Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області на земельну ділянку з кадастровим номером :01:000:1128;

стягнути солідарно із Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області та Головного управління Держгеокадастру у Львівській області понесені судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог щодо предмета спору покликається на те, що відповідно до наказу 38-ОТГ від 14 грудня 2020 року Головне управління Держгеокадастру у Львівській області передало із державної у комунальну власність Журавненської селищної ради земельні ділянки сільськогосподарського призначення загальною площею 2415,6556 га, які розташовані на території вказаної селищної ради. З Акту приймання-передачі земельних ділянок сільськогосподарського призначення із державної у комунальну власність від 14 грудня 2020 року вбачається, що Головне управління Держгеокадастру у Львівській області відповідно до зазначеного вище наказу передає із державної власності, а Журавненська селищна рада (Журавненська територіальна громада) приймає у комунальну власність земельні ділянки згідно з додатком. А цей Акт разом із вказаним наказом є підставою для державної реєстрації права на вказані у додатку земельні ділянки комунальної власності Журавненської селищної ради (Журавненської територільної громади). Однак, як вбачається із державного акту на право приватної власності на землю, виданого Жидачівською районною радою народних депутатів 26.02.2000 № 126 ОСОБА_3 передано у приватну власність земельну ділянку площею 0,7450 га для сільськогосподарського використання, що розташована на території Монастирецької сільської ради. Згідно з державним актом на право приватної власності на землю, виданим Жидачівською районною радою народних депутатів 26.02.2000 №127 ОСОБА_4 передано у приватну власність земельну ділянку площею 1,5420 га для сільськогосподарського використання, розташовану на території Монастирецької сільської ради. Відповідно до державного акту на право приватної власності на землю, виданим Жидачівською районною радою народних депутатів 26.02.2000 № 128 ОСОБА_1 передано у приватну власність земельну ділянку площею 2,3030 для сільськогосподарського використання, що розташована на території Монастирецької сільської ради. ОСОБА_4 є чоловіком ОСОБА_1 та помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_3 є матір`ю ОСОБА_1 та померла також у 2023 році. Після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яку прийняла ОСОБА_1 . Однак ОСОБА_1 не може оформити спадкові права на спадкове майно, оскільки наявність наказу 38-ОТГ від 14 грудня 2020 року Головного управління Держгеокадастру у Львівській області унеможливлює виготовлення технічної документації на земельні ділянки та кадастрові номери. Земельна ділянка з кадастровим номером :01:000:1128 площею 4,3335 га належить на праві власності Журавненській селищній раді Стрийського району Львівської області на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 62993631 від 21 січня 2022 року. Ця земельна ділянка зареєстрована в Державному земельному кадастрі 26.11.2019 на підставі Технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель від 11.11.2019 з цільовим призначенням 16.00 Землі запасу та відносилась до державної форми власності. Таким чином, вказані земельні ділянки без належної на те підстави були передані у комунальну власність.

Представник відповідача Головного управління Держгеокадастру у Львівській області подала відзив на позовну заяву (а.с.59-66), в обґрунтування якого покликаючись на те, що державний кадастровий реєстратор має доступ до всіх відомостей Державного земельного кадастру, самостійно приймає рішення про внесення відомостей до нього, надання таких відомостей, про відмову у здійсненні таких дій. Втручання будь-яких органів, посадових і службових осіб, громадян чи їх об`єднань у діяльність Державного кадастрового реєстратора, пов`язану із здійсненням державної реєстрації земельних ділянок, забороняється. Підставою для відмови у здійсненні державної реєстрації земельної ділянки є: розташування земельної ділянки на території дії повноважень іншого Державного кадастрового реєстратора; подання заявником документів, передбачених частиною четвертою цієї статті, не в повному обсязі; невідповідність поданих документів вимогам законодавства; знаходження в межах земельної ділянки, яку передбачається зареєструвати, іншої земельної ділянки або її частини. Підстави скасування державної реєстрації земельної ділянки чітко передбачені в ч. 10-11 ст. 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр» та п. 114 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051. Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). Як вбачається з матеріалів справи, за інформацією, що надійшла в порядку інформаційної взаємодії від органів реєстрації речових прав на нерухоме майно на спірну земельну ділянку 17.01.2022 зареєстровано право комунальної власності за Журавненською селищною радою. В силу вимог ч. 10 ст. 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр» суд може прийняти рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки лише одночасно із припиненням таким рішенням права комунальної власності зареєстрованої за селищною радою на спірні земельні ділянки. Позивачка не зверталася до Державного кадастрового реєстратора Головного управління Держгеокадастру у Львівській області і не отримувала відмови у зв`язку із знаходження в межах земельної ділянки, яку передбачається зареєструвати, іншої земельної ділянки або її частини. Позивачем не надано жодних належних, допустимих та достатніх доказів, які б підтверджували факт накладення земельних ділянок, які перебували у власності ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 на спірну земельну ділянку з кадастровим номером :01:000:1128, площею 4,3335 га, яка перебуває у комунальній власності Журавненської селищної ради.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав повністю, покликаючись на викладені у ньому обставини та мотиви.

Представник відповідача Головного управління Держгеокадстру у Львівській області позов не визнала, суду пояснила, що спірні земельні ділянки були зареєстровані на підтсаві технічної документації із землеустрою, яка виготовлена відповідно до вимог чинного законодавства. У подальшому ці земельні ділянки були передані Журавненській селищній раді Стрийського району Львівської області і право власності на них зареєстровано за останньою.

Представник відповідача Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд псрави за його відсутності та вирішення справи по суті на розсуд суду.

Заяви, клопотання, подані учасниками справи.

Представником позивачки подано заяви (клопотання) про відкладення розгляду справи (а.с.103-104, 114, 122), заяву про збільшення позовних вимог (а.с.137-140), клопотання про приєднання письмових доказів (а.с.185-187, 219-223).

Представником відповідача Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області подано клопотання про відкладення розгляду справи (а.с.99-100), заяву про проведення підготовчого засідання за його відсутності (а.с.111-112), заяву про проведення розгляду справи за його відсутності (а.с.135, 182-183).

Представником відповідача Головного управління Держгеокадстру у Львівській області подано заяви про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції (а.с.169-171, 211-212, 239-240).

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою від 11.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.52-53).

Ухвалами підготовчого засідання від 11.04.2024, 23.07.2024, 26.09.2024 відкладено підготовче засідання (а.с.106-107, 129, 161-162).

Ухвалою підготовчого засідання від 05.11.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.203).

Ухвалами від 31.10.2024, 12.12.2024, 30.01.2025 постановлено проводити судові засідання з представником відповідача у режимі відеоконференції (а.с.179-180, 217-218, 244-245).

Позиція суду.

Суд, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає задоволенню частково виходячи з такого.

Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 і її батьками є ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження від 08.11.1963 (а.с.25).

ОСОБА_4 та ОСОБА_6 уклали шлюб 07.03.1986, актовий запис №7, і після його укладення дружині змінено прізвище на « ОСОБА_8 », про що свідчить свідоцтво про укладення шлюбу від 07.03.1986 (а.с.24).

Відповідно до Державного акта на право приватної власності на землю серії IV-ЛВ №039840 від 26.02.2000 ОСОБА_3 на підставі рішення ІX сесії ІІІ демократичного скликання Жидачівської районної Ради народних депутатів від 20.12.1999 №137 передано у приватну власність земельна ділянка загальною площею 0,7450 гектарів в межах згідно з планом. Земельна ділянка розташована на території Монастирецької сільської ради. Землю передано для сільськогосподарського використання. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №126 (а.с.19).

Згідно з Державним актом на право приватної власності на землю серії IV-ЛВ №039838 від 26.02.2000 ОСОБА_4 на підставі рішення ІX сесії ІІІ демократичного скликання Жидачівської районної Ради народних депутатів від 20.12.1999 №137 передано у приватну власність земельна ділянка загальною площею 1,5420 гектарів в межах згідно з планом. Земельна ділянка розташована на території Монастирецької сільської ради. Землю передано для сільськогосподарського використання. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №127 (а.с.20-21).

За змістом Державного акта на право приватної власності на землю серії IV-ЛВ №039839 від 26.02.2000 ОСОБА_1 на підставі рішення ІX сесії ІІІ демократичного скликання Жидачівської районної Ради народних депутатів від 20.12.1999 №137 передано у приватну власність земельна ділянка загальною площею 2,3030 гектарів в межах згідно з планом. Земельні ділянки розташовані на території Монастирецької сільської ради. Землю передано для сільськогосподарського використання. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №128 (а.с.22-23).

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Львівській області від 14.12.2020 № 38-ОТГ встановлено передати Журавненській селищній раді (Журавненській територіальній громаді) у комунальну власність земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності загальною площею 2415,6556 га, які розташовані на території Журавненської селищної ради згідно з актом приймання-передачі. Право власності на земельні ділянки виникає з моменту державної реєстрації цього права та оформлюється відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (а.с.13, 46).

Відповідно до акта приймання-передачі земельних ділянок сільськогосподарського призначення із державної у комунальну власність від 14.12.2020 Головного управління Держгеокадастру у Львівській області відповідно до наказу від 14.12.2020 № 38-ОТГ передає з державної власності, а Журавненська селищна рада (Журавненська територіальна громада) приймає у комунальну власність Журавненської селищної ради (Журавненської територіальної громади) земельні ділянки згідно з додатком. У додатку, який містить перелік земельних ділянок з кадастровими номерами наявна, зокрема, земельна ділянка з кадастровим номером :01:000:1128 площею 4,3335 га (а.с.16, 17-18, 44-45, 46).

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Стрий Стрийського району Львівської області, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у с. Монастирець Стрийського району Львівської області, що підтверджується свідоцтвами про смерть від 26.04.2023 та 11.10.2023 (а.с.24, 25).

Згідно з інформацією, наданою Журавненською селищною радою Стрийського району Львівської області від 06.07.2023, 27.10.2023, Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру від 05.02.2024 зазначені вище земельні ділянки відповідно до Державних актів на право приватної власності на землю передані ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 . Ці земельні ділянки помилкового проінвентаризовані, як землі державної власності, присвоєно кадастровий номер :01:000:1128, площа 4,3335 га, та зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно як земля комунальної власності Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області (а.с.31-32, 34, 37, 41).

Відповідно до інформації, наданої Головний управлінням Держгеокадастру у Львівській області від 28.12.2023 земельна ділянка з кадастровим номером :01:000:1128 була зареєстрована в Державному земельному кадастрі 26.11.2019 на підставі Технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель від 11.11.2019 з цільовим призначенням 16.00 Землі запасу та оскільки знаходилась поза межами населених пунктів відповідно на час прийняття головним управлінням відповідного наказу відносилась до державної форми власності (а.с.39).

За змістом інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 01.12.2023 земельна ділянка з кадастровим номером :01:000:1128 площею 4,3335 га на праві власності належить Журавненській селищній раді. Номер відомостей про речове право: 46292172 від 17.01.2022. Підстава для внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер 62993631 від 21.01.2022 (а.с.26).

Згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 21.03.2024 земельна ділянка з кадастровим номером :01:000:1128 площею 4,3335 га, яка розташована на території Монастирецької сільської ради з цільовим призначенням 16.00, зареєстрована на праві комунальної власності за Журавненською селищною радою Стрийського району Львівської області (а.с.69-79).

Відповідно до висновку щодо перевірки електронного документа та рішення №РВ-024 від 13.06.2024 встановлено перетин ділянок з ділянкою :01:000:1128, площа співпадає на 81,607%, у зв`язку з чим ОСОБА_1 відмовлено у внесенні відомостей до Державного земельного кадастру у зв`язку (а.с.142-143, 146).

Згідно з висновком щодо перевірки електронного документа та рішення №РВ-024 від 14.06.2024 встановлено перетин ділянок з ділянкою :01:000:1128, площа співпадає на 98,8776%, у зв`язку з чим ОСОБА_1 відмовлено у внесенні відомостей до Державного земельного кадастру у зв`язку (а.с.150, 152).

За змістом висновку щодо перевірки електронного документа та рішення №РВ-024 від 17.06.2024 встановлено перетин ділянок з ділянкою :01:000:1128, площа співпадає на 99,0772%, у зв`язку з чим ОСОБА_1 відмовлено у внесенні відомостей до Державного земельного кадастру у зв`язку (а.с.147, 149).

Висновком щодо перевірки електронного документа та рішення №РВ-024 від 02.07.2024 встановлено перетин запроектованої ділянки із зареєстрованою земельною ділянкою в Державному земельному кадастрі за кадастровим номером :01:000:1128 (а.с.153, 155).

Відповідно до інформації, наданої ДП «Центр державного земельного кадастру» 15.07.2024, площа, де повинні знаходитися земельні ділянки ОСОБА_1 проінвентаризовано (кад. № :01:000:1128), про що вказано у рішенні №РВ-024 від 13.06.2024, №РВ-024 від 14.06.2024, №РВ-024 від 17.06.2024, №РВ-024 від 02.07.2024 (а.с.156).

Зміст спірних правовідносин.

Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з реєстрацією за відповідачем права власності на належну позивачу земельну ділянку.

Норми права, які застосував суд.

До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України), Земельного кодексу України, чинні на час ухвалення уповноваженим органом рішення про передачу позивачу та іншим особам спірних земельних ділянок у власність та видачі відповідних державних актів (далі ЗК України) та Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі Закон № 1952-IV).

Так, відповідно до приписів частини 1 статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина 1 статті 16 ЦК України).

Згідно з положеннями частин 1, 2 статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом (стаття 328 ЦК України).

Відповідно до приписів статті 346 ЦК України право власності припиняється у разі: 1) відчуження власником свого майна; 2) відмови власника від права власності; 3) припинення права власності на майно, яке за законом не може належати цій особі; 4) знищення майна; 5) викупу пам`яток культурної спадщини; 6) примусового відчуження земельних ділянок приватної власності, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, з мотивів суспільної необхідності відповідно до закону; 8) звернення стягнення на майно за зобов`язаннями власника; 9) реквізиції; 10) конфіскації; 11) припинення юридичної особи чи смерті власника; 12) визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави. Право власності може бути припинене в інших випадках, встановлених законом.

За змістом частин 1, 3 статті 347 ЦК України особа може відмовитися від права власності на майно, заявивши про це або вчинивши інші дії, які свідчать про її відмову від права власності. У разі відмови від права власності на майно, права на яке підлягають державній реєстрації, право власності на нього припиняється з моменту внесення за заявою власника відповідного запису до державного реєстру.

Право власності на землю гарантується Конституцією України. Право власності на землю (земельну ділянку) набувається і здійснюється відповідно до закону (частина 2 статті 373 ЦК України).

Відповідно до положень статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

За змістом норм статті 17 ЗК України передача земельних ділянок у колективну та приватну власність провадиться Радами народних депутатів, на території яких розташовані земельні ділянки. Громадяни, заінтересовані у передачі їм у власність земельних ділянок із земель запасу, подають заяву про це до сільської, селищної, міської, а у разі відмови - до районної, міської, в адміністративному підпорядкуванні якої є район, Ради народних депутатів за місцем розташування земельної ділянки. У заяві зазначаються бажані розмір і місце розташування ділянки, мета її використання і склад сім`ї. Ради народних депутатів розглядають у місячний строк зазначені заяви і матеріали та приймають відповідні рішення.

Згідно з приписами частини 1 статті 23 ЗК України право власності або право постійного користування землею посвідчується державними актами, які видаються і реєструються сільськими, селищними, міськими, районними Радами народних депутатів.

Відповідно до вимог пункту 1 частини 1 статті 4 Закону № 1952-IV державній реєстрації прав підлягає право власності та право довірчої власності як спосіб забезпечення виконання зобов`язання на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва.

За результатом розгляду документів, поданих для державної реєстрації прав, державний реєстратор на підставі прийнятого ним рішення про державну реєстрацію прав вносить відомості про речові права, обтяження речових прав до Державного реєстру прав (частина 1 статті 26 Закону № 1952-IV).

Згідно з вимогами частини 3 статті 26 Закону № 1952-IV у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому пунктом 1 частини сьомої статті 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження припиняються. У разі якщо в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, наявні відомості про речові права, обтяження речових прав, припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації, або якщо відповідним судовим рішенням також визнаються речові права, обтяження речових прав, одночасно з державною реєстрацією припинення речових прав чи обтяжень речових прав проводиться державна реєстрація набуття відповідних прав чи обтяжень. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому пунктом 1 частини сьомої статті 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію зміни, припинення речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження повертаються у стан, що існував до відповідної державної реєстрації, шляхом державної реєстрації змін чи набуття таких речових прав, обтяжень речових прав. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними.

Відповідно до положень пунктів 8, 9 частини 1 статті 27 Закону № 1952-IV державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі: державного акта на право приватної власності на землю, державного акта на право власності на землю, державного акта на право власності на земельну ділянку або державного акта на право постійного користування землею, виданих до 1 січня 2013 року; судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно.

Узагальнені обставини, встановлені судом.

Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що позивачу ОСОБА_1 на підставі рішення ІX сесії ІІІ демократичного скликання Жидачівської районної Ради народних депутатів від 20.12.1999 №137 передано у приватну власність земельна ділянка загальною площею 2,3030 гектарів в межах згідно з планом на території Монастирецької сільської ради для сільськогосподарського використання, про що видано Державний акт на право приватної власності на землю серії серії IV-ЛВ №039839 від 26.02.2000, зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №128.

Окрім цього, ОСОБА_3 на підставі рішення ІX сесії ІІІ демократичного скликання Жидачівської районної Ради народних депутатів від 20.12.1999 №137 передано у приватну власність земельна ділянка загальною площею 0,7450 гектарів в межах згідно з планом на території Монастирецької сільської ради для сільськогосподарського використання, про що видано Державний акт на право приватної власності на землю серії IV-ЛВ №039840 від 26.02.2000, зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №126.

Також, чоловіку ОСОБА_1 ОСОБА_4 на підставі рішення ІX сесії ІІІ демократичного скликання Жидачівської районної Ради народних депутатів від 20.12.1999 №137 передано у приватну власність земельна ділянка загальною площею 1,5420 гектарів в межах згідно з планом на території Монастирецької сільської ради для сільськогосподарського використання, про що видано Державний акт на право приватної власності на землю серії IV-ЛВ №039838 від 26.02.2000, зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №127.

Однак, 17.01.2022 на підставі поданих документів наказу Головного управління Дежгеокадастру у Львівській області №38-ОТГ від 14.12.2020 та акту приймання-передачі від 14.12.2020 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено відомості про речове право № 46292172 від 17.01.2022, а саме: про право комунальної власності Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області на земельну ділянку з кадастровим номером :01:000:1128, у площу якої (4,3335 га) частково увійшли зазначені вище земельні ділянки ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності підстав для часткового задоволення позову.

Надавши оцінку аргументам сторін, суд звертає увагу на те, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Неналежний відповідач це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в п. 36 постанови від 04.09.2018 у справі № 823/2042/16 спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно має розглядатися як спір, що пов`язаний із порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстроване речове право на це майно.

У постанові від 19.12.2022 року у справі № 359/3951/17 Верховний Суд зауважив, що державна реєстрація прав проводиться державним реєстратором не з власної ініціативи, а на підставі відповідної заяви, поданої зацікавленою особою. Відносини у сфері державної реєстрації речового права виникають між суб`єктом звернення за такою послугою та суб`єктом, уповноваженим здійснювати відповідні реєстраційні дії.

Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Виходячи зі змісту та характеру спірних правовідносин, суд зазначає, що спір у позивача виник з Журавненською селищною радою Стрийського району Львівської області, за якою саме зареєстроване право комунальної власності на спірні земельні ділянки, а тому Головне управління Держгеокадастру у Львівській області, яке передало з державної у комунальну власність, зокрема, і спірні земельні ділянки, є неналежним відповідачем у цій справі, що є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову до відповідача Головного управління Держгеокадастру у Львівській області.

Окрім цього, суд зауважує, що ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом з захистом свого майнового права, обґрунтовуючи подання такого належністю їй на праві власності, зокрема, у порядку спадкування земельних ділянок площами 0,7450 гектарів та 1,5420 гектарів, які належали відповідно до Державних актів її матері ОСОБА_3 та чоловікові ОСОБА_4 .

Суд не ставить під сумнів належність ОСОБА_1 до спадкоємців першої черги спадкування за законом після смерті її матері ОСОБА_3 та чоловіка ОСОБА_4 , однак, водночас, звертає увагу на відсутність у матеріалах справи жодних фактичних даних на підтвердження обставини набуття позивачем ОСОБА_1 права власності на земельні ділянки, належні ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , у встановленому законом порядку або ж на підтвердження того, що ОСОБА_1 в силу положень частини 3 статті 1268 ЦК України вважається такою, що прийняла спадщину після їх смерті.

Відтак, за наведених обставин, у суду відсутні обґрунтовані підстави вважати, що майнове право ОСОБА_1 в частині цих земельних ділянок порушене.

Однак, суд зазначає, що позивач у встановленому законом порядку набула право власності на земельні ділянки загальною площею 2,3030 гектара і це право посвідчено Державним актом на право приватної власності на землю серії IV-ЛВ №039839 від 26.02.2000, який виданий і зареєстрований уповноваженим органом.

Позивач не заявляла про відмову від права власності на ці земельні ділянки і відповідний запис до державного реєстру за заявою позивача не вносився. Крім цього, матеріали справи не містять фактичних даних на підтвердження того, що позивач була позбавлена права власності на спірні земельні ділянки у встановленому законом випадку та порядку.

Таким чином, суд констатує, що позивач є власником земельних ділянок загальною площею 2,3030 гектара, право власності на які посвідчено Державним актом на право приватної власності на землю серії IV-ЛВ №039839 від 26.02.2000.

Суд звертає увагу на те, що хоч формально у відповідача були підстави для реєстрації права власності на спірні земельні ділянки, оскільки на час її проведення у відповідача був наявний необхідний пакет документів для цього та не було необхідних даних про належність спірних земельних ділянок позивачу, однак такою реєстрацією відбулося втручання у мирне володіння позивачем належним їй майном і таке втручання відбулося не відповідно до закону, відтак допущене порушення права власності позивача на спірні земельні ділянки підлягає поновленню.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, суд доходить переконання, що позов слід задовольнити частково.

Розподіл між сторонами судових витрат.

Судовий збір.

Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України сплачений позивачем судовий збір у сумі 1 211,20 грн підлягає стягненню з відповідача Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області на користь позивача у повному обсязі.

Витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з приписами частин 1 і 3 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (пункт 1 частини 3 статті 133 ЦПК України).

Відповідно до вимог частини 2 статті 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

За змістом частини 3 статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

Згідно з частинами 3, 4 статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 17 500,00 грн, які сторона позивача просить стягнути з відповідача, суду надано:

Договір №11 про надання професійної правничої допомоги від 03.07.2023, укладений між ОСОБА_9 та адвокатом Колтоновським Олександром Олеговичем, яким встановлено, зокрема, що гонорар адвоката за послуги в сумі першої інстанції визначається сторонами у Акті приймання-передачі наданих послуг, який є невід`ємним додатком до даного Договору (п.5.2. Договору) (а.с.157-158, 189-190);

Акт №1 примайння-передачі наданих послуг від 04.03.2024, яким передбачено надання послуг з консультації клієнта, вивчення матеріалів справи, оформлення позовної заяви та подання до суду та їх вартість у сумі 8 000,00 грн (а.с.191);

Акт №2 примайння-передачі наданих послуг від 17.05.2024, яким передбачено надання послуг з ознайомлення з матеріалами відзиву на позовну заяву, підготовку та учать в судовому засіданні 09.05.2024, оформлення заяви до суду від 09.05.2024 про надання часу для збільшення позовних вимог та їх вартість у сумі 2 000,00 грн (а.с.192);

Акт №3 примайння-передачі наданих послуг від 26.09.2024, яким передбачено надання послуг з оформлення заяви про збільшення позовних вимог від 25.09.2024, відправлення сторонам та до суду та їх вартість у сумі 3 000,00 грн; підготовка та участь в судовому засіданні 26.09.2024 та їх вартість у сумі 1 000,00 грн (а.с.193);

Акт №4 примайння-передачі наданих послуг від 29.10.2024, яким передбачено надання послуг з оформлення заяви про приєднання до матеріалів цивільної справи актів приймання-передачі наданих послуг від 29.10.2024, відправлення сторонам та до суду, підготовка та участь в судовому засіданні 05.11.2024 та їх вартість у сумі 2 000,00 грн (а.с.194);

Акт №5 примайння-передачі наданих послуг від 16.12.2024, яким передбачено надання послуг з оформлення заяви про приєднання до матеріалів цивільної справи акту приймання-передачі наданих послуг від 16.12.2024, відправлення сторонам та до суду, підготовка та участь в судовому засіданні 17.12.2024 та їх вартість у сумі 1 500,00 грн (а.с.225);

Суд зауважує, що за загальним правилом розподілу судових витрат, передбаченим у частині 2 статті 141 ЦПК України, витрати на професійну правничу допомогу, з огляду на повне задоволення позову, покладається на відповідача. Водночас, суд звертає увагу на те, що у частині 3 наведеної норми цього Кодексу визначено критерії, керуючись якими суд (за клопотанням сторони або з власної ініціативи) може відступити від вказаного загального правила при вирішенні питання про розподіл витрат на професійну правничу допомогу та не розподіляти такі витрати повністю або частково на сторону, не на користь якої ухвалено рішення, а натомість покласти їх на сторону, на користь якої ухвалено рішення.

Суд зазначає, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Оцінивши аргументи сторони позивача, суд зазначає, що розмір витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 17 500,00 грн, з огляду на: складність справи, зміст та обсяг виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), а також необхідність їх викнання (надання), усталеність судової практики при розгляді справ цієї категорії, не відповідає критеріям розумності та співмірності і є надмірним.

За наведених обставин, суд вважає обґрунтованими витратами на професійну правничу допомогу у цій справі суму у розмірі 8 000,00 грн, яка в силу положень частини 2 статті 141 ЦПК України покладається на відповідача Журавненську селищну раду Стрийського району Львівської області.

На підставі статей 15, 16, 321, 328, 346, 347, 373, 391 Цивільного кодексу України, статей 17, 23 Земельного кодексу України, статей 4, 26, 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та керуючись статтями 10, 19, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області (місцезнаходження: Львівська область, Стрийський район, с-ще Журавно, пл.С.Бандери, 2, ідентифікаційний код юридичної особи 04374890), Головного управління Держгеокадстру у Львівській області (місцезнаходження: м. Львів, вул. Чорновола,4, ідентифікаційний код юридичної особи 39769942) про скасування державної реєстрації земельної ділянки та припинення речових прав, зареєстрованих щодо неї, задовольнити частково.

Скасувати державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :01:000:1128 площею 4,3335 га, що на праві комунальної власності належить Журавненській селищній раді Стрийського району Львівської області.

Скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно запис державного реєстратора Козівської сільської ради Стрийського району Львівської області про речове право за номером 46292172 від 17.01.2022, а саме: про право власності, належне Журавненській селищній раді Стрийського району Львівської області на земельну ділянку з кадастровим номером :01:000:1128 площею 4,3335 га, який внесений на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер 62993631 від 21.01.2022.

Відмовити повністю у задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадстру у Львівській області про скасування державної реєстрації земельної ділянки та припинення речових прав, зареєстрованих щодо неї.

Стягнути з Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у сумі 1 211,20 грн, витрати на професійну правничу допомогу у сумі 8 000,00 грн, а всього 9 211 (дев`ять тисяч двісті одинадцять) грн 20 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини 6 статті 259 та частини 1 статті 268 Цивільного процесуального кодексу України складання повного рішення суду відкладено на десять днів.

У зв`язку з оголошенням у судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Дата складення повного судового рішення 11 лютого 2025 року.

Головуючий суддя А.І. Павлів