Справа № 595/189/25
Провадження № 2/595/159/2025
У Х В А Л А

11.02.2025 місто Бучач

Суддя Бучацького районного суду Тернопільської області Созанська Л.І., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Суп Мар`яна Богданівна, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Суп М.Б., звернувся в суд з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в якому просить визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті баби ОСОБА_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, встановлено наступне.

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) передбачено право на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Проте позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у

ст.ст. 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

В силу ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Стаття 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 своєї постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», звернув увагу судів, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач у позовній заяві не виклав обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги, а саме не наводить поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та не надав відповідних доказів.

Згідно частини другої статті 1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно з приписами п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у таких справах є спадкоємці, які прийняли спадщину. При неприйнятті ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З огляду на наведене вище суд до відкриття провадження у справі про визначення особі додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, має перевірити в матеріалах позовної заяви наявність інформації про місце відкриття спадщини, заведення спадкової справи, інших спадкоємців, які прийняли спадщину, у разі їх наявності -встановити відсутність їх письмової згоди на подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Так, позивач звертається до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про додаткового строку для прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті баби ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При цьому, у позовній заяві вказує, що спадщину після смерті ОСОБА_1 успадкував син ОСОБА_6 , як спадкоємець за заповітом, однак спадщини не оформив.

Спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_6 є позивач та відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , проте, зі змісту позовної заяви, а також долучених до неї доказів не вбачається, що відповідачі заперечують щодо прийняття спадщини позивачем ОСОБА_1 .

За наведених обставин, позивачем не обґрунтовано звернення до суду з вимогами до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , як спадкоємців, які прийняли спадщину, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки з поданої позивачем позовної заяви з додатками не вбачається спір про право.

Відповідно до частин першої, другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України, її належить залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Суп Мар`яна Богданівна, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху, надавши позивачу строк протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л. І. Созанська