справа №176/1313/24
провадження №2/176/26/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

/ЗАОЧНЕ/

10 лютого 2025 року Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Волчек Н.Ю.,

за участю секретаря судових засідань Коваленко О.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в особі відокремленого підрозділу Філії "Східний лісовий офіс" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі відокремленого підрозділу Філія «Петриківське лісове господарство «Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» звернулося до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Позов мотивовано тим, що вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 22.04.2024 року, який набрав законної сили 23.05.2024 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України та призначено йому покарання у виді 5 (п`яти) років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України, звільненого від відбування покарання з випробуванням. За вироком суду встановлено, що відповідачем заподіяно шкоду державі в особі філії «Петриківське лісове господарство «Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» східний лісовий офіс на загальну суму 142568,29 грн, яка до теперішнього часу не відшкодована.

На підставі наведеного, просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», матеріальну шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення в розмірі 71284,15 гривень.

Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 20.12.2024 року відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України.

Сторони в передбачений ч. 7 ст. 279 ЦПК України строк не звернулись до суду з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Строк, визначений ч. 3 ст. 279 ЦПК України, для реалізації особами своїх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків сплив.

Відповідачем до суду не подано відзиву на позову заяву, при цьому останній належним чином повідомлявся про розгляд справи в суді.

Оскільки відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином, відзив на позовну заяву не подав та не повідомив причини його неподання, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.

Враховуючи, що справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Позивачем по справі є Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України" в особі відокремленого підрозділу філія "Петриківське лісове господарство" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України".

Згідно повідомлення директора філї "Східний лісовий офіс" О.Кравченко від 07 жовтня 2024 року, структурний підрозділ позивача - філія "Петриківське лісове господарство" ДП "Ліси України" 05 серпня 2024 року було закрито. Все майно, права та функції філії " Петриківське лісове господарство" передано до філії "Східний лісовий офіс" ДП Ліси України".

Вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 22.04.2024 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України та призначено йому покарання у вигляді 5 років позбавлення волі зі звільненням від покарання з випробуванням на підставі ст. 75 КК України з іспитовим строком на 2 роки. (а.с.30-34)

Вирок набрав законної сили 23.05.2024 року.

Зазначеним вироком суду встановлено, що Особа 1, матеріали стосовно якого виділені в окреме провадження, маючи злочинний умисел спрямований на незаконну порубку дерев породи дуб та акації, в державному лісовому фонді П`ятихатського лісництва (на території П`ятихатської ОТГ) у кварталі 52 виділ НОМЕР_1 , за географічними координатами: 48.4324258, 33.7456330, категорії лісів протиерозійних, лісотаксовний пояс І, яке на праві власності належить філії «Петриківське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» східний лісовий офіс (ЄДРПОУ 45015183), став підшукувати для здійснення свого злочинного умислу осіб, які за його проханням за винагороду виконують роботи з незаконної вирубки дерев породи дубів та акації у вказаному лісонасадженні та перевезуть їх за місцем його мешкання.

ОСОБА_1 разом з невстановленою особою, діючи за попередньою змовою групою осіб, своїми умисними злочинними діями спричинили шкоду державі, в особі філії «Петриківське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» східний лісовий офіс () у розмірі 142568,29 грн.

При цьому, з цього ж вироку суду, встановлено, що цивільний позов не заявлявся.

Згідно ст. 61 ЦПК України, вирок у кримінальній справі, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов`язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Згідно ст. 105 ч. 1, ч. 2 п. 1 ЛК України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Відповідно до ст. 107 цього Кодексу підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

За змістом ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

На підставі ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до п.7 постанови Пленуму ВСУ №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування.

З абзацу 1 п.13 постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 31.03.1989 року «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, стягнення безпідставно нажитого майна» та абзацу 1 п.2 постанови Пленуму ВСУ № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» вбачається, що шкода, заподіяна злочином, підлягає відшкодуванню особою, яка її заподіяла, в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 Бюджетного кодексу України до доходів Державного бюджету України включаються доходи бюджету, за винятком тих, що згідно із статтями 64, 66, 69, 69-1 та 71 цього Кодексу закріплені за місцевими бюджетами.

Згідно п. 7 ч. 3 статті 29 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів - 20 відсотків.

Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні.

Зазначений висновок викладений у постанові Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 384/1080/16-ц.

У відповідності до вимог ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи вищенаведене та те, що вина ОСОБА_1 щодо завданої матеріальної шкоди внаслідок незаконної порубки дерев встановлена вироком суду, який набрав законної сили і ним не оскаржувався, розмір шкоди відповідачем у добровільному порядку не відшкодований, суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Розглянувши заяву відповідача щодо розстрочки виконання рішенням суду про відшкодування шкоди завданої злочином в розмірі 23 877,39 гривень, суд виходить з наступного.

З урахуванням того, що позивач звільнений від сплати судового збору, відповідно до положень ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь держави, у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»), що в даному випадку складає 3028,00 грн.

Керуючись ст. ст. 105, 107 ЛК України, ст. 1166 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 56, 76-83, 141, 206, 258-259, 263-265, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в особі відокремленого підрозділу Філії "Східний лісовий офіс" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , на користь місцевого бюджету П`ятихатської міської територіальної громади у Кам`янському районі у Дніпропетровській області шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення в розмірі 71284,15 грн (сімдесят одна тисяча двісті вісімдесят чотири гривень 15 копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області Н.Ю. ВОЛЧЕК