Справа № 336/2975/24
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

28 січня 2025 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді: Вайнраух Л.А., за участі секретарки судового засідання: Теряник А.С., розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Запоріжжі в порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін (учасників справи), цивільну справу №336/2975/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

за відсутності сторін та їх представників, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка за допомогою засобів поштового листування 26.03.2024 звернулась до суду із зазначеною позовною заявою, просить розірвати шлюб, укладений із відповідачем, зареєстрований 27.02.2018 Запорізьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис №119.

Справу передано в провадження визначеного головуючого судді 02.04.2024 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.04.2024.

Ухвалою судді від 22.04.2024 постановлено прийняти позовну заяву про розірвання шлюбу до розгляду та відкрити провадження у справі, розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Визначено відповідачу 15-денний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Роз`яснено, що відповідно до ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Згідно з ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Крім того, встановлено позивачу 5-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч.3-5 ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвалою суду від 01.07.2024 постановлено в порядку витребування доказів зобов`язати: 1) Головний центр обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України, надати до суду відомості про перетин державного кордону України ОСОБА_3 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Федеративної Республіки Нігерія, остання відома адреса проживання: АДРЕСА_1 , - в період з 27.02.2018 по час надання відповіді; 2) відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькій області Управління державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), у разі наявності, надати до суду з Державного реєстру актів цивільного стану громадян засвідчені копії актових записів про народження дитини (дітей), де у графі «Батько» зазначений ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин Федеративної Республіки Нігерії, а у графі «Мати» зазначена ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянка України.

Так, на виконання вимог ухвали до суду надійшла відповідь в.о. начальника Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України ОСОБА_4 за змістом якої зазначено, що ОСОБА_2 22.02.2022 виїхав з України.

У судове засідання, яке призначено на 14.08.2024 на 08-00 годину, позивачка в судове засідання не з`явилася, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи за її відсутності.

Враховуючи, що ОСОБА_2 бере участь у справі як відповідач, перебуває за межами України, його повідомлення за загальними правилами не буде належним та не відповідатиме завданням судочинства, суд вважав за необхідне, що явку сторони позивача в судове засідання слід визнати обов`язковою.

Так, ухвалою суду від 14.08.2024 визнано явку позивачки ОСОБА_1 під час розгляду справи обов`язковою. Судове засідання відкладено та постановлено повторити виклик сторін. Вказана ухвала надіслана на адресу позивачки засобами поштового листування 14.08.2024 та 08.10.2024 повторно.

08.10.2024, що видно з протокола судового засідання, відкладено розгляд справи, адже сторони не з`явились, судом зауважено на положеннях п.3 ч.2 ст.43 ЦПК України.

Інших письмових заяв та клопотань до матеріалів справи до початку судового засідання не надходило.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, не здійснюється згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду у зв`язку із такими обставинами.

Встановлено, що в судові засідання, призначені на 27.05.2024, 01.07.2024, 14.08.2024, 08.10.2024, 28.01.2025 позивачка не з`явилася.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачку повідомлено про дату, час та місце проведення судового засідання завчасно та належним чином, поважні причини неявки до відома суду не доведено.

Довідки про доставки смс-повідомлень за допомогою програми діловодства суду, сформованих та надісланих в електронному вигляді, отримані позивачкою, наявні у справі.

Разом з цим, в ухвалі суду від 22.04.2024 учасникам справи роз`яснено, що можливість отримати інформацію щодо справи, яка розглядається, вони мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://court.gov.ua/fair/sud0827/

Згідно із ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, сторона позивача, що ініціювала даний цивільній спір, достеменно обізнана як із перебуванням справи на розгляді в суді, так і прийнятими судом процесуальними рішеннями.

За приписами п.1,2,3 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

За нормою ч.1 ст.128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

За приписами ч.5 ст. 223 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Так, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами (ч.3 ст.2, ч.3 ст.13 ЦПК України).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності.

Визнання явки сторони обов`язковою виключає застосування положень ст.212 ЦПК України та проведення судового засідання в режимі відеоконференцзв`язку, що прямо передбачено ЦПК України.

Крім того, одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання Кодексу, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції

Суд наголошує, що згідно з ч.8 ст.130 ЦПК України особам, які проживають за межами України, судові повістки вручаються в порядку, визначеному міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, в разі відсутності таких - у порядку, встановленому статтею 502 цього Кодексу.

Порядок звернення суду України із судовим дорученням про надання правової допомоги до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави врегульований ст.498 ЦПК України. Так, у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Доручення суду України надсилається у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а якщо міжнародний договір не укладено - Міністерству юстиції України, яке надсилає доручення Міністерству закордонних справ України для передачі дипломатичними каналами.

Разом з цим, відповідно до норми ст.499 ЦПК України, зміст і форма судового доручення про надання правової допомоги мають відповідати вимогам міжнародного договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а якщо його не укладено - вимогам частин другої - четвертої цієї статті. Судове доручення про надання правової допомоги оформлюється українською мовою. До судового доручення додається засвідчений переклад офіційною мовою відповідної держави, якщо інше не встановлено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

За наведених обставин, враховуючи повторну неявку сторони позивача в судове засідання, строки розгляду справи в суді, беручи до уваги, що нез`явлення позивачки перешкоджає подальшому розгляду справи відповідно до встановленого чинним законодавством порядку, а саме за відсутності засвідченого перекладу позовної заяви із додатками суд позбавлений можливості: звернутись із судовим дорученням з метою встановити точне місцезнаходження і адресу проживання відповідача за кордоном, після чого у передбаченому законом порядку звернутись із судовим дорученням для вручення відповідачеві за місцем перебування документів.

Оскільки неявка позивача перешкоджає суду протягом значного часу здійснити розгляд справи, відповідно судом встановлено підстави для залишення позову без розгляду.

Додатково необхідно роз`яснити позивачу згідно з ч.2 ст. 257 ЦПК України, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Разом з цим, судом встановлено, що у матеріалах справи наявний оригінал свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого повторно 15.02.2024 Печерським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Відповідно до ч.1 ст.96 ЦПК України оригінали письмових доказів до набрання судовим рішенням законної сили повертаються судом за клопотанням осіб, які їх подали, якщо це можливо без шкоди для розгляду справи. У справі залишається засвідчена суддею копія письмового доказу. Суд вважає за необхідне повернути оригінал документа позивачці. Залишення оригіналу свідоцтва у матеріалах справи не є доцільним та чинним законодавством не передбачено.

Керуючись ст. 2, 13, 43-44, 128, 130, 212, 223, 247, 257, 258-261, 263, 498, 499 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Повернути ОСОБА_1 оригінал свідоцтва про шлюб, виданого повторно 15.02.2024 Печерським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) серії НОМЕР_1 .

Роз`яснити, що вказане свідоцтво задля запобігання його втрати та/або пошкодження може бути отримано особисто позивачем та, в разі підтвердження повноважень, його представником в приміщенні суду.

До отримання оригінала свідоцтва стороною позивача залишити його в матеріалах справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15-ти днів з дня її вручення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала суду складена та підписана 28.01.2025.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Суддя Л.А. Вайнраух