БАРАНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 273/2254/24
Провадження № 2/273/500/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2025 року м. Баранівка

Баранівський районний суд Житомирської області в складі: головуючої судді Бєлкіної Д.С., за участі секретаря судового засідання Стаднюк В.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в залі суду в м. Баранівка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

06.11.2024 року ОСОБА_1 звернувся до Баранівського районного суду Житомирської області із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовну заяву мотивує тим, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 24.06.2022 року. Від шлюбу мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Подружні відносини між сторонами фактично розірвані, спільного господарства не ведуть, шлюб має формальний характер, проживають окремо протягом кількох місяців. Сторони мають різні погляди на життя, за характером не сходяться, що суперечить подальшому сумісному проживанню. За таких обставин позивач прийшов до висновку, що сім`я розпалася і шлюб необхідно розірвати.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.12.2024 головуючим суддею визначено Бєлкіну Д.С.

Ухвалою від 24.12.2024 суддею Бєлкіною Д.С. відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено до розгляду з повідомленням (викликом) сторін.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином за зареєстрованим місцем проживання. 04.02.2025 року на адресу суду надійшла заява, про розгляд справи у його та предстаника ОСОБА_4 відсутність, позов підтримують в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання теж не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином за зареєстрованим місцем проживання. 05.02.2025 року на адресу суду надіслала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги визнає повністю, просить змінити їй прізвище на дівоче « ОСОБА_5 »

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З огляду на те, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України , фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, розглянувши матеріали справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні (стаття 89 ЦПК України ), вирішуючи справу, виходить з такого.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 24.06.2022 року Виконавчим комітетом Довбиської селищної ради Новоград-Волинського району Житомирської області, актовий запис № 18, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 24.06.2022 р.(а.с. 13).

Від шлюбу мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 14).

Під час розгляду справи судом з`ясовано, що спільне життя сторін не склалося через протилежні погляди на подружнє життя, між сторонами відсутнє взаєморозуміння, подальше збереження шлюбу неможливе, оскільки буде шкодити їх інтересам. Відповідачка позов визнає.

Відповідно до ст. 110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з них, що має істотне значення.

З урахуванням досліджених доказів по справі, позиції відповідачки, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам кожного з них, а тому позов законний, обґрунтований і такий, що підлягає задоволенню.

Статтею 51 Конституції України закріплено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Відповідно до ст.1 Сімейного кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.Частиною 3, 4 ст.56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

За правилом частини 2 статті 104 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу .

Відповідно до ст. 110 СКУкраїни позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно з приписами ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ч. 2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч. 3 ст.115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Таким чином вимоги позивача про розірвання шлюбу є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Водночас, щодо зміни відповідачці прізвища на дівоче суд зазначає, що відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Як вбачається з свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 24.06.2022 року, дошлюбне прізвище відповідачки " ОСОБА_6 ". При цьому, у заяві відповідачка просить суд змінити прізвище на дівоче " ОСОБА_5 ".

Ураховуючи вимоги ст. 113 СК України, суд має можливість лише відновити дошлюбне прізвище відповідачки " ОСОБА_6 " і не має законних підстав після розірвання шлюбу присвоїти їй дівоче прізвище " ОСОБА_5 ", жодних доказів на підтвердження належності відповідачу прізвища " ОСОБА_5 " не надано, у зв`язку з чим вимоги в частині повернення дівочого прізвища задоволенню не підлягають.

Крім того, суд роз`яснює, що відповідачка не позбавлена можливості повернути собі як дошлюбне, так і дівоче прізвище в органах державної реєстрації актів цивільного стану.

Так, при подачі позову до суду позивачем було сплачено судовий збір 1211,20 грн.

Взявши до уваги визнання відповідачкою позову та вимоги ст. 141, 142 ЦПК України, ст. 7 ЗУ "Про судовий збір", суд стягує з відповідача на користь позивача 50 відсотків судового збору, що становить 605,60 грн. Разом з цим, решту судового збору, а саме 50 відсотків, суд повертає позивачу з державного бюджету.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1 , 56 , 104 , 105 , 110 , 112 , 113 , 114 СК України , ст. ст. 76-81 , 141 , 142 , 263-265 , 273 , 352 ЦПК України , суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , та ОСОБА_2 , зареєстрований 24.06.2022 року Виконавчим комітетом Довбиської селищної ради Новоград-Волинського району Житомирської області, актовий запис № 18 розірвати.

У задоволенні клопотання про повернення дівочого прізвища відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позовної заяви до суду, що становить 605 грн. 60 коп.

Повернути з державного бюджету ОСОБА_1 , 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позовної заяви до суду згідно квитанцій ID: 5676-2728-6198-7809 від 24.07.2024 року, що становить 605 грн. 60 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку учасниками справи до Житомирського апеляційного суду протягом 30-ти днів з дня його проголошення.

Суддя Д.С. Бєлкіна