справа № 489/642/25
провадження №2/489/1294/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 лютого 2025 року м. Миколаїв

Суддя Ленінського районного суду міста Миколаєва Коваленко І.В., який є головуючим у справі, ознайомившись з матеріалами за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи ОСОБА_5 , приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Іскрицька Ганна Василівна та приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Валієва Валерія Валеріївна про визнання договору дарування удаваним і визнання договору дарування договором купівлі-продажу, визнання договору дарування нікчемним і його скасування, витребування з незаконного володіння нерухомого майна, зобов`язання вчинити певні дії, визнання шлюбу недійсним, визнання права власності на нерухоме майно, усунення перешкод у користування та розпорядженні нерухомим майном,

встановив:

У лютому 2025 року позивачі, через свого представника адвоката Олексієнко В.В., звернулись до суду з позовом в якому просять:

-визнати договір дарування від 28.03.2012 за №206 удаваним і визнати його договором купівлі-продажу, укладеним між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 28.03.2012 щодо купівлі трикімнатної квартири АДРЕСА_1 ;

-визнати договір дарування від 23.07.2021 за №1387 трикімнатної квартири АДРЕСА_1 нікчемним і скасувати його;

-витребувати з незаконного володіння трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , з зобов`язанням скасування, припинення і зміни рішення про державну реєстрацію за договором дарування від 28.03.2012 за №206 на договір купівлі-продажу, кладений між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 28.03.2012 щодо купівлі трикімнатної квартири АДРЕСА_1 та за договором дарування від 23.07.2021 за №1387;

-визнати недійсним шлюб, укладений 14.07.2021 між ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , актовий запис №7;

-визнати право власності на 1/2 частку трикімнатної квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 , та по 1/4 частині вказаної квартири за кожним: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

-усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні вказаною квартирою, шляхом втрати права користування та зняття з реєстрації.

Згідно частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Звернення до суду здійснюється, зокрема, шляхом пред`явлення позову, форма і зміст якого повинні відповідати вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Згідно частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за позовну заяву немайнового характеру, подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто на момент подачі позову 1211,20 грн., а за позовну заяву майнового характеру 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 1211,20 грн. та не більше 15140,00 грн.

Із змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено п`ять вимог немайнового характеру: визнання договору дарування удаваним та визнання договору дарування договором купівлі-продажу; визнання договору дарування нікчемним і його скасування; зобов`язання скасування, припинення і зміни рішення про державну реєстрації за договорами дарування; визнання шлюбу недійсним; усунення перешкод у користуванні та розпорядженні нерухомим майном; та вимоги майнового характеру про витребування нерухомого майна з незаконного володіння та визнання права власності на нерухоме майно.

Відповідно до частин третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

За положеннями частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до положень пункту 3 частини другої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Відповідно до статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

Тягар доказування вартості майна несе позивач. Відтак, позивачами не надано доказів проведення належної оцінки майна та не вказано ціни позову, яка б відповідала дійсній вартості майна, яке є предметом спору.

Судом встановлено, що до позовної заяви позивачами додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1211,00 грн., тобто ними не сплачено судовий збір навіть за одну вимогу немайнового характеру, оскільки судовий збір за одну вимогу немайнового характеру становить 1211,20 грн. Крім того, доказів сплати ними судового збору за пред`явлення ще чотирьох позовних вимог немайнового характеру та позовних вимог майнового характеру, у розмірі встановленому чинним законодавством, матеріали справи не містять.

За таких обставин, позивачам необхідно зазначити ціну позову та виходячи з цього, здійснити розрахунок судового збору за вимоги майнового характеру та надати суду документальне підтвердження його сплати та сплати судового збору за п`ять вимог немайнового характеру у розмірі 6056,00 грн. (1211,20 грн.х5).

За правилами статті 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, враховуючи вказані недоліки, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням позивачам строку для усунення недоліків, а саме зазначення ціни позову, виходячи з ринкової вартості майна, та надання доказів сплати судового збору за вимоги майнового характеру та п`ять вимог немайнового характеру.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи ОСОБА_5 , приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Іскрицька Ганна Василівна та приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Валієва Валерія Валеріївна про визнання договору дарування удаваним і визнання договору дарування договором купівлі-продажу, визнання договору дарування нікчемним і його скасування, витребування з незаконного володіння нерухомого майна, зобов`язання вчинити певні дії, визнання шлюбу недійсним, визнання права власності на нерухоме майно, усунення перешкод у користування та розпорядженні нерухомим майном залишити без руху.

Установити позивачу десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення вказаних у ній недоліків.

Роз`яснити, що відповідно до частини 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 05.02.2025.

Суддя І.В.Коваленко