Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/1475/24
Провадження № 2/499/110/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

06 лютого 2025 року смт Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді Кравчука Олександра Олександровича, з участю секретаря судового засідання Кирилової Світлани Федорівни, розглянув у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження, у залі суду, заяву в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання матері дитини,

В С Т А Н О В И В:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою таке

23 грудня 2024 року ОСОБА_1 (далі також позивач) подала до суду позовну заяву до ОСОБА_2 (далі також відповідач), в якій просить стягнути з відповідача на її користь аліменти на її утримання розмірі в 1/4 частини заробітку (доходу) до досягнення дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 трирічного віку (далі також позовна заява, справа №499/1475/24).

Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 06 січня 2025 року прийняв позовну заяву до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, а учасникам справи роз`яснив право подати до суду відзив, відповіді на відзив, заперечення та обов`язок подати до суду докази.

27 січня 2025 року представник відповідача адвокат Патиняк Андрій Станіславович (далі також представник відповідача) подав до суду заяву, в якій зазначив, що у провадженні Іванівського районного суду Одеської області за головуванням судді Тимчука Руслана Миколайовича, вже перебуває цивільна справа № 205/12784/24 (далі також справа №205/12784/24), за позовною заявою між тими ж сторонами, з тим самим предметом позову, яка надійшла до суду раніше, ніж позовна заява в цій справі № 499/1475/24 та просив виришити питання щодо позовної заяви відповідно до вимог чинного законодавства (далі також заява від 27 січня 2025 року, заява).

Суд вирішує питання за заявою.

2. Заяви, клопотання подані учасниками справи в письмовій формі такі

2.1. Позивач до судового засідання не з`явилася, повідомлена належно про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується телефонограмою-повісткою.

Відповідач, представник відповідача до судового засідання не з`явилися, про причини свого неприбуття суд не повідомили, заяв та клопотань до суду не подавали, хоча повідомлені належно про час, дату та місце розгляду справи.

2.2. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті (стаття 223 Цивільного процесуального кодексу України, далі ЦПК).

Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи, що не з`явилися до суду, оскільки вони належно повідомлені про дату, час і місце розгляду справи.

3. Мотиви і положення закону, якими керувався суд, постановляючи ухвалу такі

3.1. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 ЦПК).

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є основною засадою (принципом) цивільного судочинства (пункт 11 частини 3 статті 2 ЦПК).

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина 1 статті 11 ЦПК).

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина 2 статті 12 ЦПК).

Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи (пункти 1, 2 частини 2 статті 43 ЦПК).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина 1 статті 44 ЦПК).

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями (пункт 2 частини 2 статті 44 ЦПК).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина 4 статті 44 ЦПК).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав (пункт 4 частини 1 статті 257 ЦПК).

3.2. Суд наголошує, що зважаючи на системний аналіз статей 2, 11, 12? 43, 44 ЦПК під зловживанням процесуальними правами необхідно розуміти: форму умисних, недобросовісних, несумлінних дій учасників цивільного процесу, що знаходить своє вираження у вчиненні дій, неспівмірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; порушення умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав, які робляться лише з видимістю реалізації таких прав, що спричиняє обмеження можливості реалізації або порушення прав інших учасників у справі; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справи; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

Під час зловживання процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, та може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи внаслідок поведінки, що перешкоджає ухваленню рішення в справі або вчиненню інших процесуальних дій.

3.3. Звіт про автоматичний розподіл свідчить, що, 11 грудня 2024 року позивач подала до суду позовну заяву до відповідача про стягнення аліментів на утримання матері дитини, яка передана судді Тимчуку Руслану Миколайовичу з єдиним унікальним номером судової справи 205/12784/24.

Отже, за цією справою № 499/1475/24, позивач подала позовну заяву до одного й того ж самого відповідача, з тим самим предметом із аналогічних підстав, що й за справою №205/12784/24.

Оскільки, в цій справі позивач подала до суду позовну заяву, аналогічну позовній заяві за справою №205/12784/24, то такі дії необхідно визнати зловживанням процесуальними правами, які суперечать завданню цивільного судочинства.

Суд зазначає, що подання декількох аналогічних позовних заяв нівелює основоположні принципи цивільного судочинства.

Тому суд, запобігаючи зловживанню процесуальними правами застосовує заходи, визначені ЦПК, такі як залишення позовної заяви без розгляду.

Суд звертає увагу позивача, що здійснення подібних дій надалі, може бути підставою для вчинення передбаченого статтею 148 ЦПК заходу процесуального примусу у виді штрафу, з метою припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

4. Висновок суду такий

З огляду на зазначене, суд доходить висновку щодо залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 44, 223, 257, 260, 261 ЦПК, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Частково задовольнити заяву від 27 січня 2025 року.

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання матері дитини.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена способом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

СуддяОлександр КРАВЧУК