Справа № 545/5028/24
Провадження № 2/545/323/25
"05" лютого 2025 р. Полтавський районний суд Полтавської області у складі:
головуючого судді: Цибізової С.А.,
за участю секретаря: Гречко Я.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Полтава у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія «Омега Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
Просив стягнути з відповідача заборгованість за договором позики у розмір 17 215,82 грн; судовий збір в сумі 2 422,40 грн.
У судове засідання представник позивача не з`явилася, попередньо надавши клопотання про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити.
Відповідач у судове засідання не з`явився, відзив на позов не надав, про причини неявки не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав. Згідно з п. 2 ч.7, ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається таким, що повідомлений належним чином.
За змістом ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Дослідивши матеріали справи, суд встановив фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Предметом спору у даній справі є повернення позичальником грошових коштів та сплата відсотків.
Предметом позову є стягнення простроченої заборгованості за тілом кредиту в розмірі 10 056,30 грн; простроченої заборгованості за процентами, які нараховані за ставкою 52% річних за період з 27.08.2019 по 27.08.2020; штрафи, пені за період з 27.08.2019 по 27.08.2020 в сумі 200,00 грн; прострочені проценти, які нараховані за ставкою 60% річних в період 28.08.2020 (виникнення несанкціонованого овердрафту) по 31.03.2021 3 564,99 грн.
Встановлено, що 27.08.2019 між Акціонерним товариством «Юнекс Банк» та ОСОБА_1 укладена анкета-заява на оформлення кредитної картки та встановлення кредитного ліміту (а.с.13).
Згідно з п.3 паспорту споживчого кредиту від 27.08.2019 тип кредиту: кредитування поточного рахунку з використанням платіжної кратки шляхом встановлення ліміту відновлювальної відкличної кредитної лінії; сума/ліміт кредиту 10 000,00 грн; строк кредитування: 12 місяців з можливістю продовження на новий строк (продовження строку дії на 12 місяців) до закінчення строку дії платіжної картки.
Відповідно до п.4 паспорту споживчого кредиту від 27.08.2019 процентна ставка, відсотків річних 52%, реальна річна процентна ставка, відсотків річних 78,5635% (а.с.14).
Згідно з п.6 паспорту споживчого кредиту від 27.08.2019 штрафи складають 100 грн за прострочення оплати обов`язкового мінімального платежу (а.с.14).
АТ «Юнекс Банк» свої зобов`язання за вищезазначеним договором виконав в повному обсязі, а саме видав відповідачу платіжну картку № НОМЕР_1 та надав кредит у розмірі передбаченому умовами договору, що підтверджується розпискою ОСОБА_1 про отримання платіжної картки та випискою по особовому рахунку (а.с.15 зворотна сторона, 35-44).
З матеріалів справи вбачається, що позичальником умови договору про комплексне банківське обслуговування належним чином не виконувались внаслідок чого виникла заборгованість.
Згідно з протоколом електронного аукціону №UA-PS-2021-03-19-000106-1 від 28.03.2021 на електронному майданчику (електронна торгова система) ТОВ «Смарттендер» 28.03.2021 відбувся електронний аукціон з продажу лоту №1 до складу якого входять: права вимоги за кредитними договорами фізичних осіб, організатором аукціону та власником активів якого було АТ «Юнекс Банк», переможцем електронного аукціону - ТОВ «Фінансова компанія «ОМЕГА ФІНАНС» (а.с.56).
Факт набуття прав вимоги ТОВ «ФК «Омега Фінанс» щодо відповідача підтверджується витягом з реєстру прав вимоги, що є додатком №1 до договору факторингу №31/03-2021 від 31.03.2021 (а.с.53-54).
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Відповідно до статті 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.
Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
За змістом статі 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Частинами першою, другою статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).
За приписами ч.1 ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Встановлено, що в період з 27.08.2019 по 27.08.2020 за ставкою 52,00% річних нараховані проценти в розмірі 3 394,53 грн (а.с.78-79).
Таким чином, проценти в сумі 3 394,53 грн нараховані в межах строку кредитування.
Отже, прострочені проценти в загальному розмірі 3 564,99 грн, нараховані за ставкою 60% річних в період з 28.08.2020 по 31.03.2021.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 28.03.2018 по справі №444/9519/12 дійшла висновку, що після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється.
Таким чином, кредитодавець має право нараховувати передбачені договором проценти лише впродовж строку дії кредитного договору або до звернення кредитора з вимогою про дострокове стягнення заборгованості, після спливу такого строку нарахування відсотків є безпідставним.
З урахуванням викладеного, суд прийшов до висновку, що проценти за користування кредитом, позикодавець має право нараховувати лише впродовж дії договору, тобто до 27.08.2020.
Отже, проценти підлягають стягненню з відповідача в період кредитування в сумі 3 394,53 грн.
Окрім того, публічна пропозиція ПАТ «Юнекс Банк» на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб якою передбачено підстави виникнення та нарахування несанкціонованої заборгованості (несанкціонованого овердрафту) не містить підпису ОСОБА_1 (а.с.19-34).
Отже, матеріали справи не містять підтверджень, що відповідач, роздрукував публічну пропозицію ПАТ «Юнекс Банк» на укладання договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб саме у такій редакції та ознайомився і погодився саме з вищенаведеними умовами кредитування, підписуючи анкету-заяву, виписку-повідомлення, паспорт споживчого кредиту, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо виникнення несанкціонованої заборгованості (несанкціонованого овердрафту).
Без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу умови публічної пропозиції ПАТ «Юнекс Банк» на укладання договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, відсутність у анкеті-заяві, виписці-повідомленні, паспорті споживчого кредиту домовленості сторін про порядок нарахування відсотків за користування коштами у разі виникнення несанкціонованої заборгованості не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 року у справі № 342/180/17.
Отже, оскільки після закінчення строку дії кредитного договору розмір відсотків за користування коштами у разі виникнення несанкціонованої заборгованості (несанкціонованого овердрафту) за договором не були погоджені позичальником, тому не є частиною кредитного договору, і, як висновок, відсутні підстави для їх нарахування та стягнення з боржника.
Таким чином, правові підстави для нарахування прострочених процентів в розмірі 3 564,99 грн., які нараховані за ставкою 60% річних в період з 28.08.2020 (виникнення несанкціонованого овердрафту) по 31.03.2021 відсутні, скільки позичальник при укладенні договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб у АТ «Юнекс Банк» у вигляді анкети-заяви, виписки-повідомлення, паспорту споживчого кредиту, не підписав жодного документу, який обумовлював би порядок та умови сплати таких платежів.
Питання щодо судових витрат суд вирішує відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України пропорційно до задоволених вимог.
Судом встановлено, що позивачем при зверненні до суду з позовом про стягнення заборгованості за договором позики сплачений судовий збір у розмірі 2 422,40 грн.
Так, позивач звернувся з позовом на загальну суму 17 215,82 грн; позов задоволений на суму 13 650,83 грн, тобто на 79,29%.
Отже, на користь позивача підлягають стягненню судовий збір пропорційно до розміру задоволених вимог, тобто на 79,29%, що складає 1 920,72 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 76, 141, 263, 265, 279, 280-282 ЦПК України,
Позов задовольнити частково.
У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подання протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: С. А. Цибізова