Справа № 163/2825/24 Головуючий у 1 інстанції: Павлусь О. С.
Провадження № 22-ц/802/221/25 Доповідач: Карпук А. К.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2025 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Карпук А.К.

суддів Бовчалюк З.А., Шевчук Л.Я.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 подану його представником ОСОБА_2 на ухвалу Любомльського районного суду Волинської області від 26 грудня 2024 року,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ТОВ «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення 31906,50 гривень заборгованості за кредитним договором №102666115 від 19.12.2022.

Ухвалою Любомльського районного суду від 12 грудня 2024 року за позовом відкрито провадження, розгляд справи визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Представник відповідача Крилов Д.А. 23 грудня 2024 року через систему «Електронний суд» подав клопотання про зупинення розгляду справи.

На підтвердження своїх повноважень до клопотання Крилов Д.А. додав сформовану у системі «Електронний суд» довіреність від 27.12.2023.

Ухвалою Любомльського районного суду від 26 грудня 2024 року клопотання повернуто особі, яка його подала.

Ухвала мотивована тим, що довіреність від 27.12.2023, не підписана відповідачем і вона не посвідчена нотаріально, скріплення електронним підписом клопотання, поданого через систему «Електронний Суд», не є підставою для проставлення електронного підпису цієї ж фізичної особи на довіреності від іншої особи, що є додатком до клопотання.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції представник Крилов Д.А. подав апеляційну скаргу у якій просить ухвалу скасувати, постановити ухвалу про зупинення провадження в справі.

Інші учасники справи не скористались правом подати відзив на апеляційну скаргу.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Оскільки представником відповідача оскаржується ухвала суду про повернення заяви, її апеляційний розгляд здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч. 13 ст. 7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

За змістом частин четвертої та п`ятої статті 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Датою прийняття постанови у даній справі є 05.02.2025 тобто, дата складення повного судового рішення.

Вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу належить задовольнити частково з таких підстав.

Згідно з частиною третьою статті 131 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Положеннями частини п`ятої статті 131-2 Конституції України встановлено, що Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких

Частиною першою статті 60 ЦПК передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу (частина друга статті 60 ЦПК України).

Справа, що розглядається, є малозначною відповідно до пункту першого частини першої статті 19 ЦПК України , оскільки ціна позову у цій справі становить 31906 грн., що менше 30 розмірів прожиткових мінімумів доходів громадян ( станом на час звернення до суду позову 30 прожиткових мінімумів доходів громадян складає суму 90840 грн.), отже представництво у цій справі може здійснюватися особою, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність.

Представник Крилов Д.А. є саме такою особою та користувачем підсистеми «Електронний суд», що вбачається з матеріалів справи, тому може здійснювати представництво на підставі довіреності.

Законодавець передбачив в межах процесуального представництва конструкцію «довіреності в електронній формі», яка видається відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (далі Положення).

У користувачів підсистеми «Електронний суд» відсутня можливість будь-яким чином впливати на зміст та вигляд електронного доручення, оскільки саме система його формує за відповідним алгоритмом і зразком. Отже, розміщення відмітки про нотаріальне посвідчення на такій довіреності є неможливим.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 30 березня 2023 року в справі № 580/140/23 (адміністративне провадження № К/990/4464/23) вказано, що:

«…26. Касаційна скарга стосується питання форми і змісту довіреності у разі звернення до суду в електронній формі.

27. Особливості подання до суду довіреності для цілей підтвердження повноважень представника у разі звернення до суду в електронній формі встановлені у частині сьомій статті 59 КАС України та підрозділі 2 розділу ІІІ Положення, зі змісту яких випливає, що учасник справи може уповноважити представника на подання документів від свого імені шляхом формування, підписання та направлення до підсистеми «Електронний суд» електронного доручення за формою, установленою адміністратором системи, примірник якого додається підсистемою до кожного відправленого (підписаного) представником документу автоматично.

28. Довіреність, видана із дотриманням зазначених правил, як електронний документ, не вимагає будь-якого засвідчення і є належним документом, що підтверджує повноваження представника у суді.

29. Подібні висновки щодо застосування частини сьомої статті 59 КАС України були викладені у постановах Верховного Суду від 10.02.2022 у справі №560/11791/21, від 28.04.2022 у справі №683/1199/21, від 04.08.2022 у справі №300/8766/21.»

Аналогічні положення щодо представництва на підставі електронної довіреності містяться у частині 7 статті 62 ЦПК України, якою встановлено, що у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Судова практика щодо форми електронної довіреності та підтвердження повноважень представника, який подає документи через систему Електронний суд є усталеною, що підтверджується також постановою Верховного Суду від 10 січня 2025 року у справі № 753/16269/23.

Апеляційним судом встановлено, що до клопотання про зупинення провадження поданого представником через підсистему «Електронний суд», була додана електронна довіреність від 27.12.2023, якою ОСОБА_1 уповноважує Крилова Дениса Анатолійовича представляти його інтереси в судах України з усіма правами, які надано законом стороні у справі, зокрема, з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи.

З урахуванням викладеного висновок суду першої інстанції про те, що клопотання про зупинення провадження в справі підписано особою, яка не має права його підписувати та повернення цього клопотання зроблено без врахування вимог Цивільного процесуального кодексу та норм Положення, отже з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Посилання суду першої інстанції на ухвалу Верховного Суду від 30 травня 2024 року у справі №185/9722/21 в обгрунтування висновку про повернення клопотання є помилковим, оскільки відповідно до положень частин 5, 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду. Крім того за обставинами справи, з приводу якої постановлена ухвала Верховного Суду про повернення касаційної скарги, касаційна скарга була подана представником у справі, яка не визнана судом малозначною.

Відповідно до положень пункту 4 частини першої статті 389 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Тому оскаржену ухвалу належить скасувати та передати справу до суду першої інстанції для продовження розгляду справи (вирішення поданого представником клопотання про зупинення провадження в справі).

Оскільки в апеляційній скарзі заявник просив скасувати ухвалу та вирішити заявлене клопотання по суті, що не відноситься до повноважень апеляційного суду, апеляційна скарга задовольняється частково.

Керуючись статтями 376, 382, 389 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 подану його представником ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Любомльського районного суду Волинської області від 26 грудня 2024 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий - суддя

Судді: