Справа № 930/1529/24
Провадження №2/930/112/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.02.2025 року м. Немирів

Суддя Немирівського районного суду Вінницької області Царапора О.П.

за участю секретаря судового засідання Поліщук Р.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Немирові цивільну справу, за позовом Керівника Немирівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Немирівської міської ради Вінницького району Вінницької області до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , Виробничий сільськогосподарський кооператив імені Марка Вовчка, про витребування гідротехнічної споруди,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Немирівського районного суду Вінницької області перебуває цивільна справа, за позовом Керівника Немирівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Немирівської міської ради Вінницького району Вінницької області до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , Виробничий сільськогосподарський кооператив імені Марка Вовчка, про витребування гідротехнічної споруди.

07.02.2025 року на адресу суду надійшло клопотання позивача про закриття провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, яке мотивовано тим, що предметом у даній справі є витребування на користь держави майнових прав на гідротехнічну споруду. У даному провадженні відсутній предмет спору, оскільки майнові права на гідротехнічну споруду не переходили до ОСОБА_1 та дані щодо реєстрації права власності до реєстру речах прав внесено з порушенням законодавства. Крім цього, позивач просив повернути сплачений при поданні позовної заяви судовий збір.

Від прокурора Немирівської окружної прокуратури Гаврилова Ю.В. на адресу суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, просить задовольнити подане клопотання.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, причин неявки до суду не повідомив, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся завчасно та належним чином, про що свідчить розписка про отримання повістки про виклик до суду.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета пору на стороні відповідача ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, причин неявки до суду не повідомив, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся завчасно та належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета пору на стороні відповідача Виробничого сільськогосподарського кооперативу імені Марка Вовчка у судове засідання не з`явився, причин неявки до суду не повідомив, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся завчасно та належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи.

Суд, дослідивши подане клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Підстави для закриття провадження у справі визначені у ст. 255 ЦПК України.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція)). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову.

Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникнення).

Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо.

Подібного правового висновку Верховний Суд дійшов у постановах: від 10 квітня 2019 року у справі № 456/647/18 (провадження №61-2018св19), від 13 травня 2020 року у справі №686/20582/19-ц (провадження №61-1807св20), від 09 вересня 2020 року у справі №750/1658/20 (провадження №61-9658св20).

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №13/51-04 (провадження №12-67гс19), прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема у випадку припинення існування предмета спору, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

У постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі №456/647/18 (провадження №61-2018св19); Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 травня 2020 року у справі №686/20582/19 (провадження №61-1807св20); Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 09 вересня 2020 року у справі №750/1658/20 (провадження №61-9658св20) зазначено, що закриття провадження у справі через відсутність предмета спору можливе лише за умови, якщо предмет спору відсутній під час пред`явлення позову.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 вересня 2021 року у справі №638/3792/20 (провадження №61-3438сво21) відступив від висновку, сформульованого у зазначених постановах, конкретизувавши його таким чином: закриття провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України можливе, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення.

З аналізу вищевикладеного вбачається, що суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і після відкриття провадження у справі, коли на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення між сторонами у зв`язку із цим не залишилося неврегульованих питань.

Звертаючись до суду із позовною заявою, Керівник Немирівської окружної прокуратури просив витребувати у ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 ) на користь держави в особі Немирівської міської ради Вінницького району Вінницької області гідротехнічну споруду розташовану по вул. Щорса, 40/1 в с. Гунька Немирівського району, яка складається із земляної греблі шириною по верху 4,5 м, довжиною 176 м, водовипускної споруди із об`ємом насипу 3520 м куб, площею земельної ділянки під греблею 2,225 м кв..

Згідно з частиною першою статті 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

За змістом статей 186, 190, 316 ЦК України право власності особи виникає на окрему, самостійну річ. Отже, розглядаючи відповідні спори, суди мають враховувати, що приналежність головної речі не може бути окремим об`єктом права власності, а лише слідує за головною річчю, якщо інше не встановлено договором або законом (постанова Верховного Суду від 14 лютого 2018 року у справі № 910/8903/16).

Незалежно від цільового призначення будь-яка гідротехнічна споруда - це інженерна споруда, розташована на водному об`єкті та призначена для керування ним, а також для запобігання шкідливій дії вод. Використання гідротехнічної споруди без втрати її правового статусу з іншою метою аніж обслуговування водного об`єкту є неможливим, тобто вона є приналежністю до водного об`єкту.

У постанові Верховного Суду від 04 грудня 2018 року у справі № 903/906/16 вказано, що водний об`єкт не може бути відокремлений від земельної ділянки та бути самостійним (окремо від земельної ділянки, на якій він розташований) об`єктом прав та обов`язків, а право розпоряджатись водним об`єктом належить власнику земельної ділянки, на якій розташований цей водний об`єкт.

Враховуючи вищенаведене, а також правовий статус гідротехнічної споруди як приналежності водного об`єкту, власником гідротехнічної споруди може виступати лише особа, яка є власником земельної ділянки, на якій розташований водний об`єкт з гідротехнічною спорудою.

Враховуючи наведене, оскільки гідротехнічна споруда нерозривно пов`язана з водним об`єктом, не може бути відокремлена від нього без втрати цільового призначення, відповідно не може перебувати у власності фізичних осіб, крім випадків, визначених законом.

Системний аналіз статей 187, 188, 377 ЦК України вказує на неправомірність набуття права приватної власності на гідротехнічну споруду, що забезпечують існування водних об`єктів, яке перебуває на земельній ділянці державної форми власності.

Внаслідок цього, суд приходить до висновку про відсутність у даній цивільній справі предмету спору.

Згідно ч. 2 ст. 255 ЦПК України, про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

За таких обставин, закриваючи провадження у справі, позивачу слід повернути сплачений судовий збір в розмірі 3028,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 255, 260, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання Керівника Немирівської окружної прокуратури про закриття провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України задовольнити.

Закрити провадження у цивільній справі № 930/1529/24, за позовом Керівника Немирівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Немирівської міської ради Вінницького району Вінницької області до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , Виробничий сільськогосподарський кооператив імені Марка Вовчка, про витребування гідротехнічної споруди на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, у зв`язку із відсутністю предмета спору.

Повернути Вінницькій обласній прокуратурі (IBAN UA 0003988 в банку Державна Казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, код класифікації видатків бюджету 2800, отримувач Вінницька обласна прокуратура, ) сплачений при поданні позовної заяви судовий збір (платіжна інструкція 1110 від 05.06.2024 в сумі 3028 грн.).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя О.П. Царапора