Справа № 698/963/24
Провадження № 2/698/57/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2025 р. Катеринопільський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Лазаренка В.В., при секретарі Триліс Я.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась до Катеринопільського районного суду Черкаської області з позовом про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що спільне життя з відповідачем не склалося, протягом останнього часу сторони змінили своє ставлення один до одного, шлюбні відносини між ними припинені з серпня 2024 року, від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , подальше спільне проживання та збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам, примирення не бажає.

Ухвалою суду від 10.12.2024 року провадження по зазначеній цивільній справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, призначено розгляд справи на 14.01.2025 року о 14 год. 40 хв..

14.01.2025 року до суду надійшла заява від відповідача ОСОБА_2 про відкладення судового засідання на іншу дату з метою урегулювання питання щодо примирення та збереження сім`ї.

До суду надійшла заява від представника позивачки адвоката Кибала А.Я., в якій позов підтримано, просить суд розгляд справи провести без їх участі. Кім того, надано суду копію постанови Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12.07.2024 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідач, будучи обізнаним про розгляд справи на призначену дату 04.02.2025 року не з`явився, відзив на позов не подав.

Розгляд справи проведено у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у відповідності із ч. 5 ст. 279 ЦПК України за наявними у справі матеріалами.

Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи, докази в їх сукупності, приходить до висновку про задоволення позовних вимог з огляду на таке.

Статтями 12, 13 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 27.07.2022 року, який зареєстрований у Дарницькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що зроблений актовий запис № 1325.

Від спільного шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ст. ст. 21, 24 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. При цьому примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ст.ст. 110-112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.

Відповідно до ч. 3 ст. 109 СК України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.

Згідно зі ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно із ст. 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Системний аналіз норм СК України вказує на те, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. З цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Отже, надання строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком. Такого висновку дійшов Верховний Суд справа № 442/6319/16-ц, постанова від 30.05.2019р.

Судом встановлено, що шлюбні відносини між сторонами припинені, спільне господарство не ведеться та збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, відносно якої відповідачем вчиняється домашнє насильство психологічного характеру. Заява про надання строку для примирення до суду не надходила, докази вжиття заходів спрямованих на примирення суду не надано з урахуванням часу знаходження справи в провадженні суду.

З урахуванням викладеного, оцінивши шлюбні взаємовідносини сторін суд вважає, що між сторонами склалися відносини, при яких збереження сім`ї неможливе, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, при цьому суд враховує те, що позивачка, яка є рівноправним партнером в шлюбі, категорично заперечувала щодо надання будь-яких строків для примирення, про що зазначено в позовній заяві та інших заявах, поданих під час розгляду справи, тому враховуючи визначену законом добровільність шлюбного союзу, позовна заява підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

При зверненні до суду позивачка понесла судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1211 грн. 20 коп., що підтверджується платіжною інструкцією № 0.0..1 від 02.12.2024 року. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Проаналізувавши вказані вище норми, суд визнає, що з відповідача на користь позивачки належить стягнути судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1211,20 грн..

Керуючись ст. ст. 110, 112-114 СК України, ст. ст. 10, 12, 95, 141, 263-265, 280 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 27.07.2022 року у Дарницькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що зроблений актовий запис № 1325 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 РНОКПП НОМЕР_2 судові витрати по сплаті судового збору, що підтверджується платіжною інструкцією № 0.0..1 від 02.12.2024 року у сумі 1211 (тисячу двісті одинадцять) грн. 20 (двадцять) коп.

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Лазаренко