Справа № 214/1017/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 лютого 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору виконавчий комітет Саксаганської районної у місті ради, Сьома Криворізька державна нотаріальна контора, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, визнання права власності на частку нерухомого майна в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою 04.02.2025, в якій просить: встановити факт належності ОСОБА_3 правовстановлюючого документу свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 07.04.1994 на кв. АДРЕСА_1 , в якому помилково в графі «та членам його сім`ї» вказано « ОСОБА_3 », інші відомості залишити без змін; визнати за ОСОБА_4 право власності на 1/4 частку кв. АДРЕСА_1 , загальною площею 63,6 кв.м., житловою площею 37,2 кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті діда ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , від якої відмовилась на її користь ОСОБА_5 донька спадкодавця.

За результатами автоматизованого розподілу на підставі протоколу матеріали позовної заяви передано у провадження судді Євтушенку О.І. 04.02.2025.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Судом встановлено, що в силу ч.1 ст.30 ЦПК України позовна заява підсудна Саксаганському районному суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за правилами виключної підсудності за місцезнаходженням нерухомого майна, з приводу якого виник спір. Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п.п.2, 9 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову у справах про право власності на майно визначається дійсною вартістю такого майна.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

Враховуючи, що предметом даного позову є нерухоме майно (1/4 частка квартири), ціна позову повинна бути визначена, виходячи з дійсної вартості такого майна станом на момент звернення до суду, про що також зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19. При цьому, позовна заява повинна містити ціну позову, визначену за оцінкою, проведеною сертифікованим суб`єктом оціночної діяльності станом на момент звернення до суду.

Так, позивачем при зверненні до суду ціну позову у позовній заяві хоча й зазначено відповідно до проведеної оцінки, однак розмір визначено не вірно, адже не враховано, що предметом спору є лише частка кв. АДРЕСА_1 , а не ціле майно, що має істотне значення для справи, зокрема, впливає на розмір судового збору, що підлягає сплаті за пред`явлення майнової вимоги;

- позивачем одночасно пред`явлено 2 самостійні вимоги немайнову про встановлення факту, що має юридичне значення (факту належності правовстановлюючого документу), та майнову визнання права власності, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору за ставками, визначеними ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», однак судовий збір сплачено лише за одну немайнову вимогу. Відтак позивачеві слід доплатити судовий збір за пред`явлення майнової вимоги в розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (тобто у розмірі 1% від вартості частки квартири, але не менше 1 211 грн. 20 коп.), з наданням суду платіжного доручення (квитанції), оформленого у відповідності до вимог закону. Суд зауважує, що цивільне процесуальне законодавство не проводить розмежування позовних вимог на первинні та похідні позовні вимоги та презюмує, що кожна із заявлених вимог буде розглянута з дотриманням принципів пропорційності і верховенства права;

- позивачем неоднозначно та нечітко сформульовано вимогу про встановлення факту належності спадкодавцеві за життя правовстановлюючого документу у розрізі із обраним способом захисту прав, а саме, не вказано, яким конкретно органом видано свідоцтво про право власності на житло (повне найменування органу відповідно до змісту свідоцтва), на чиє ім`я (усіх співвласників), що слід уточнити задля забезпечення однозначного розуміння судового рішення та його належного виконання у разі задоволення заявлених ОСОБА_1 вимог.

Окремо суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на доцільності уточнення кола учасників справи та їх процесуального статусу, зважаючи на те, що предмет спору у даній справі стосується не тільки визнання права власності на спадщину, а й встановлення факту належності особі правовстановлюючого документу, що визначає обов`язковість участі у справі усіх інших спадкоємців ОСОБА_3 (у разі наявності таких, які не залучені), а також співвласників квартири ( ОСОБА_6 ) та органу, який видавав правовстановлюючий документ (його правонаступника, тобто Департаменту розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради).

Разом з тим, суд акцентує увагу позивача, що відповідачами у справі, що стосується спадкування, можуть бути спадкоємці, які прийняли спадщину чи претендують на її прийняття в межах черговості (за наявності), або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Залучати нотаріуса, державну нотаріальну контору в якості третіх осіб не доцільно, адже вони є учасниками правовідносини із спадкування та не є заінтересованими особами у спадкових відносинах безпосередньо між спадкоємцями (п.18 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування»). У зв`язку з цим позивачеві слід уточнити коло учасників у справі та навести належне обґрунтування, яким чином ухвалення рішення у справі може вплинути на права та інтереси Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори та виконкому Саксаганської районної у місті ради, залучених позивачем як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

Оскільки позовна заява не відповідає ст.ст.175, 177 ЦПК України, то згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України, її необхідно залишити без руху та надати позивачеві 10-денний строк для усунення виявлених недоліків, перебіг якого обчислювати з дня вручення копії цієї ухвали.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175, 177 ЦПК України, доплатить судовий збір, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду.

При цьому суд звертає увагу позивача на наявність у нього права на подання заяви про продовження визначеного судом процесуального строку на усунення недоліків у випадку неможливості усуненням ним недоліків позовної заяви в межах цього строку. Процесуальний порядок подання такої заяви регламентовано ч.2 ст.127 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.4, 19, 175, 177, 185, 187, 258, 260, 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору виконавчий комітет Саксаганської районної у місті ради, Сьома Криворізька державна нотаріальна контора, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, визнання права власності на частку нерухомого майна в порядку спадкування залишити без руху.

Надати позивачеві 10-денний строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.175, ст.177 ЦПК України, який обчислювати з дня отримання копії ухвали.

Копію ухвали направити позивачеві за адресою для листування, вказаною в позовній заяві для виконання у встановлений судом строк. У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачеві разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.І. Євтушенко