н/п 2-во/953/12/25
УХВАЛА
"10" лютого 2025 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши питання про виправлення описки у рішенні у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 про визнання правочинів недійсними, витребування майна з чужого незаконного володіння, зобов`язання усунути перешкоди у користуванні майном, -

21 жовтня 2020 року ОСОБА_1 (далі: позивач) звернулась до ОСОБА_2 (далі: відповідач-1), ОСОБА_3 (далі: відповідач-2), ОСОБА_3 (далі: відповідач) з позовом про: визнання недійсним правочину, вчиненого у формі довіреності №4881 від 27.09.2019; визнання недійсним правочину, вчиненого у формі довіреності №717 від 04.11.2019; визнання недійсним правочину, вчиненого у формі видачі дублікату свідоцтва про право власності за законом №2-197 від 21.04.2015; визнання недійсним правочину у формі видачі дублікату свідоцтва про право власності за законом №3-626 від 13.05.2015; витребування з незаконного володіння відповідачів квартири АДРЕСА_1 ; зобов`язання відповідачів усунути перешкоди у користуванні квартирою шляхом їх виселення.
26.10.2020 ухвалою Київського районного суду м. Харкова вищезазначений позов залишений без руху.
08.12.2020 ухвалою Київського районного суду м. Харкова провадження у справі відкрите, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначене підготовче засідання.
26.10.2020 ухвалою Київського районного суду м. Харкова витребувані додаткові докази у справі.
08.02.2024 ухвалою Київського районного суду м. Харкова витребувані додаткові докази у справі.
11.03.2024 ухвалою Київського районного суду м. Харкова закрите підготовче провадження, справа призначена до розгляду по суті.
11.04.2024 рішенням Київського районного суду м. Харкова витребувано з незаконного володіння ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 кв. АДРЕСА_1 , стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 на користь Держави судовий збір в сумі 840, 80 грн., по 280, 27 грн. з кожного.
Проте в зазначених ухвалах та рішенні суду допущено технічну описку, зазначено по батькові відповідача ОСОБА_2 як « ОСОБА_4 » замість вірного « ОСОБА_5 ».
Положеннями ч.1, ч.2 ст.269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.
З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.
За таких обставин, суддя вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.
Як на тому наголошено у постанові Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 300/765/15-ц судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.
Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.
Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
У пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам, зокрема, роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
За таких обставин, суд вважає за необхідну виправити технічні описки в ухвалах суду від 26.10.2020, 08.12.2020, 26.10.2020, 08.02.2024,11.03.2024 та рішенні суду від 11.04.2024.
Керуючись ст.ст.260, 269 ЦПК України, суд, -
У тексті ухвал суду від 26.10.2020, 08.12.2020, 26.10.2020, 08.02.2024, 11.03.2024 та рішенні суду від 11.04.2024 по батькові відповідача ОСОБА_2 зазначити вірне « ОСОБА_5 » замість невірного « ОСОБА_4 ».
Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання, та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя Н.В. Єфіменко