Житомирський апеляційний суд
Категорія 57 Доповідач Борисюк Р. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2025 року

Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Борисюка Р.М.,

суддів Павицької Т.М., Шевчук А.М.,

розглянувши у письмовому провадженні у місті Житомирі цивільну справу № 295/17662/24 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про судовий захист порушених цивільних прав та інтересів,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Богунського районного суду міста Житомира від 03 грудня 2024 року, постановлену під головуванням судді Стрілецької О.В. у місті Житомирі,

в с т а н о в и в :

У листопаді 2024 року ОСОБА_1 звернулась з даним позовом, в якому просила визнати незаконною відмову додержуватись вимоги закону під час подання відповідачем відзивів на позовні заяви, на апеляційні скарги, на касаційну скаргу, які були подані у цивільних справах №№295/4330/22, 2958/2297/22, 295/3963/22, 295/7870/22, 295/998/22, 295/12388/22, 295/3843/22, 295/5486/22, 295/6697/22, до яких, на думку позивачки, були долучені неналежним чином оформлені Витяги з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на підтвердження повноважень представника відповідача, а також просила стягнути із відповідача моральну шкоду у розмірі 280 000,00 грн.

Ухвалою Богунського районного суду міста Житомира від 03 грудня 2024 року відкрите провадження у даній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Зупинено провадження в цивільній справі №295/17662/24 до перегляду в касаційному порядку судового рішення про відмову у відкритті провадження у цивільній справі №296/12456/23.

У поданій апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить її скасувати в частині зупинення провадження і направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції при постановлення ухвали допустив порушення норм процесуального та неправильне застосування норм матеріального права.

Вказує, що дана ухвала перешкоджає подальшому провадженню у справі так як на її думку зупинення провадження до вирішення питання у справі №2196/12456/23 з цією справою не пов`язані.

Ухвалами Житомирського апеляційного суду від 13 січня 2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та справу призначено до розгляду.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Згідно частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду.

Відповідно до частини 13 статті 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України ( частина 1 статті 368 ЦПК України).

За правилом пункту 14 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвала суду першої інстанції щодо зупинення провадження у справі.

Відповідно до частини 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи наведене, розгляд справи здійснюється без повідомлення учасників справи.

Згідно з частиною 5 статті 268, статті 381 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів та апеляційної скарги, а також надав відповідачу строк для подачі відзиву.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Враховуючи характер спірних правовідносин між сторонами, предмет доказування, зважаючи на конкретні обставини у справі, які не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки в матеріалах справи містяться докази, надані сторонами, колегія суддів апеляційного суду вважає за необхідне розглядати справу у порядку письмового провадження без участі сторін.

Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Згідно із частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

На підставі статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За змістом частини 5 статті 12 ЦПК України, на суд покладається обов`язок щодо сприяння всебічному і повному з`ясуванню обставин справи шляхом роз`яснення особам, які беруть участь у справі, їх прав та обов`язків, попередження про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяння здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених законом.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на розгляд своєї справи у суді, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий судовий розгляд.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими ЦПК України, у порядку: наказного провадження, позовного провадження (загального а бо спрощеного), окремого провадження (частина 2 статті 19 ЦПК України).

Суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду (пункт 10 частини першої статті 252 ЦПК України).

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом учинення процесуальних дій під час судового розгляду з визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і передбачити усунення яких неможливо. Межі зупинення провадження у справі не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи.

Підстави для зупинення провадження у справи визначені статтями 251, 252 ЦПК України.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного судового рішення, в якості правової підстави для зупинення провадження у даній справі суд першої інстанції зазначив пункт 10 частини 1 статті 252 ЦПК України. Зазначеною нормою процесуального закону передбачено, що суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження в справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Тлумачення вказаної процесуальної норми свідчить про те, що суд може зупинити провадження у справі лише у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку: а) палатою; б) об`єднаною палатою; в) Великою Палатою Верховного Суду.

При цьому, така підстава для зупинення провадження у справі застосовується у тому разі, коли на розгляді перебуває справа, за наслідками перегляду якої Верховний Суд може прийняти постанову, у якій міститься правовий висновок про те, як саме повинна застосовуватися норма права, із застосуванням якої не погодилася колегія суддів, палата, об`єднана палата, що передала справу на розгляд палати, об`єднаної палати, Великої Палати (частина друга статті 416 ЦПК України).

Підставою для зупинення провадження у справі є не лише існування схожої (ідентичної) справи на розгляді у суді касаційної інстанції та припущення про те, що рішення у ній має значення для цивільної справи, що розглядається, а саме об`єктивна неможливість її розгляду до вирішення цієї іншої справи.

Згідно з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 20 березня 2019 року в справі №504/2453/15-ц (провадження №61-17850св18), визначаючи наявність передбачених статтею 252 ЦПК України підстав, за яких провадження у справі підлягає зупиненню, суд повинен, зокрема, враховувати, що така підстава для зупинення провадження у справі, як зазначено у пункті 10 частини першої цієї статті, застосовується у тому разі, коли у інших справах, які переглядаються у касаційному порядку, вирішуються питання у подібних правовідносинах та від результату їх розгляду залежить можливість розгляду справи, що переглядається.

Мотивуючи ухвалу від 03 грудня 2024 року про зупинення провадження у справі, суд першої інстанції вказав, що справа №296/12456/23 передана на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду для відступу від висновку щодо застосування норм у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 березня 2024 року в справі №296/6169/23, та формування єдиної практики щодо застосування пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України.

Ураховуючи наведене, зупиняючи провадження у справі № 295/17662/24 до закінчення перегляду в касаційному порядку справи № 296/12456/23 та діючи на підставі пункту 10 частини першої статті 252 ЦПК України, суд першої інстанції дотримався вимог процесуального закону.

Аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 12 червня 2024 року у справі № 344/11594/23 (провадження № 61-1582св24).

Така підстава зупинення провадження у справі як перегляд судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду має на меті забезпечення єдності судової практики, яку можна досягти завдяки передбаченим процесуальним законом механізмам.

Аналогічні правові висновки сформульовані Верховним Судом у постановах від 17 вересня 2020 року у справі № 557/457/19 (провадження № 61-7028св20), від 19 квітня 2021 року у справі № 393/135/19 (провадження № 61-1562св20), від 20 вересня 2023 року у справі № 755/6753/21 (провадження № 61-4221св23).

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржувана ухвала постановлена без додержання норм процесуального права. Отже, ухвала про зупинення провадження у справі від 03 грудня 2024 рокує законною та обґрунтованою, яка постановлена із додержанням норм процесуального права, і підстави для її скасування відсутні.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що у відповідності до статті 375 ЦПК України, наявні правові підстави для відмови у задоволенні апеляційної скарги та залишення без змін рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 367, 368, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Богунського районного суду міста Житомира від 03 грудня 2024 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Судді