Справа №: 398/1475/24
провадження №: 2/398/245/25
"05" лютого 2025 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді Молонової Ю.В.,
при секретарі Борозні Л.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрія цивільну справу за позовом Керівника Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області, в інтересах держави, в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області, до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, -
22.03.2024 керівник Олександрійської окружної прокуратури, в інтересах держави, в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 03.11.2021 близько 05 години 30 хвилин в селищі Олександрійське Олександрійського району Кіровоградського області, на березі річки Бешка поблизу вулиці Жданова виявлено резинову камеру автобуса та сітки, за допомогою яких ОСОБА_1 здійснив незаконний вилов риби в кількості 15 штук, загальною вагою 10,2 кг.
В період часу з 06.06 години до 06.25 години 03.11.2021 в порядку, передбаченому ч. 3 ст. 214 КПК України дізнавачем проведено огляд місця події, яким стала ділянка місцевості поблизу річки Бешка поблизу вулиці Жданова у селищі Олександрійське Олександрійського району Кіровоградської області. За результатами огляду місця події від 03.11.2021 дізнавачем тимчасово вилучено: рибу роду карась родини коропових, у кількості 1 шт., рибу роду короп звичайний родини коропових, у кількості 1 шт., прісноводну рибу з роду товстолобик, родини коропових, у кількості 3 шт., прісноводну рибу щуку звичайну з роду щукових кількості 1 шт., прісноводний судак з роду окуневих у кількості 1 шт., прісноводну рибу амур білий з роду коропових у кількості 1 шт.; прісноводну плітку з роду коропових у кількості 7 шт.
Згідно з висновком судово-інженерно-екологічної експертизи №2573/22-27 від 05.07.2022, розмір шкоди становить 37 757 гривень.
Разом з цим, згідно з вищевказаним висновком, за результатами дослідження наданих для проведення експертизи копій матеріалів кримінального провадження, внаслідок незаконного, як встановлено дізнанням, вилову риби видів не вбачається завданої істотної шкоди за критеріями істотності шкоди визначених Постановою Пленуму Верховного суду України №17 від 10.12.2004 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля».
Постановою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 18.09.2023 у справі №398/322/22, за ч. 4 ст. 85 КУпАП стосовно ОСОБА_1 закрито у зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності.
У зв`язку з чим просить стягнути з відповідача шкоду, завдану навколишньому природному середовищу, та судові витрати.
Ухвалою судді від 08.10.2024 прийнято до свого провадження цивільну справу та в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін призначено розгляд, копія якої була направлена сторонам та відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідач у встановлений судом строк відзив на позовну заяву не подав.
Прокурор подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги просить задовольнити.
Представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, позовні вимоги просить задовольнити.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, у тому числі через оголошення на сайті Судової влади України, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило.
Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ст. 247 ЦПК України в зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно зі ст. 280 ЦПК України суд вважає можливим ухвалити по справі заочне рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання, не повідомив причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши позовну заяву та письмові докази у справі, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до копії протоколу огляду місця події від 03.11.2021 оглядалась ділянка місцевості на березі водойма у сел. Олександрійське, поруч з вул. Жданова, де було виявлено та вилучено 3 сітки, в яких було 15 риб: карась 1 шт., короп 1 шт., амур 1 шт., плітка 7 шт., судак 1 шт., товстолоб 3 шт., щука 1 шт. (а.с.9-11).
Згідно з копією протоколу допиту свідка від 04.11.2021, ОСОБА_2 повідомив, що він був присутній під час огляду місця події в ході якого у ОСОБА_1 було вилучено рибу (а.с.12).
Згідно з копією протоколу допиту свідка від 04.11.2021, ОСОБА_3 повідомив, що він був присутній під час огляду місця події в ході якого у ОСОБА_1 було вилучено рибу (а.с.13).
Відповідно до копії постанови дізнавача Великих В. від 03.11.2021, визнано речовими доказами, зокрема, вилучені сітки (а.с.15).
Відповідно до копії ухвали слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08.11.2021, накладено арешт, зокрема, на вилучені сітки (а.с.16-17).
За результатами дослідження наданих для проведення експертизи копій матеріалів кримінального провадження, внаслідок незаконного, як встановлено слідством, вилову риби видів Карась сріблястий 1 шт., Сазан (короп) 1 шт., Товстолоб 3 шт., Щуки звичайна 1 шт., Судак звичайний 1 шт., Амур 1 шт., Плітка 7 шт. у Світлопільському водосховищі, яке розташоване на р. Бешка, що є притокою р. Інгулець басейн р. Дніпро в адміністративних межах Ново-Празької селищної ради, Світлопільської сільської ради Олександрійського району, Пантазівської та Мошоринської сільських рад Знам`янського району Кіровоградської області не вбачається завданої істотної шкоди за критеріями істотності шкоди визначених Постановою №17 [6]. Оскільки нерестова заборона під час досліджуваної події не діяла, ділянка де стався вилов риби не входить до заборонених або нерестових, дані види риби не є забороненими, нечисленними або тими, у відтворенні яких є труднощі, дані види не занесений до Червоної книги України, а також загальний збиток іхтіофауні досліджуваного водного об`єкту, який дозволяє характеризувати шкоду, як суттєву, не перевищує вказану граничну величину (обґрунтування згідно листа Інституту рибного господарства НААНУ від 31.05.2022 року №192-05/22).
Разом з тим, лов здійснювався забороненими знаряддями лову (сітками лісковими), що є значною ознакою істотності шкоди.
Проте, відповідно до п.12 постанови №17 [6] остаточне визначення наявності складу злочину, передбаченого ст. 249 КК України, потребує правової кваліфікації. Отже, остаточне вирішення питання щодо істотності завданої шкоди залишається на розгляд суду (а.с.23-28).
Згідно з копією протоколу допиту свідка від 08.06.2022, ОСОБА_5 повідомив, що 03.11.2021 о 04:29 год. на гарячу лінію «Рибоохоронного патруля» надійшов дзвінок з інформацією про те, що в смт. Олександрійське здійснюється незаконний вилов риби. Виїздом було встановлено особу ОСОБА_1 , на якого було складено протокол за ч. 4 ст. 85 КУпАП (а.с.13).
Згідно з копією протоколу №001211 про адміністративне правопорушення від 03.11.2021, стосовно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП (а.с.32).
Згідно з Таксою про обчислення розміру відшкодування шкоди, визначено вартість біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України на суму 37 757 грн. (а.с.33).
Відповідно до копії постанови Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 18.09.2023, справа №398/322/22, провадження про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрито, у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення. Постанова суду набрала законної сили 29.09.2023 (а.с.34).
Статтею 131-1 Конституції України встановлено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом та закріплено, що організація і порядок діяльності прокуратури визначається законом.
Право на звернення прокурора або його заступника до суду передбачено ст.23 Закону України «Про прокуратуру» та ст. 56 ЦПК України.
Підставою для звернення до суду із позовом є виявлений прокурором факт неналежного здійснення органами, уповноваженими державою на здійснення захисту її інтересів, в частині повного та своєчасного відшкодування збитків, що завдані навколишньому природному середовищу.
Прокурор довів в судовому засіданні своє право ініціювання даного позову.
Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до приписів ст. 10 Закону України "Про тваринний світ" громадяни відповідно до закону зобов`язані охороняти тваринний світ, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
За приписами ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.
Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законом.
Згідно з ч. 1 ст. 69 вказаного Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до ст. 20 ЗУ «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Згідно зі ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.
Відповідно до п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 р. (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 за № 269/3562), забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.
Згідно з ч. 1 ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.
Порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України (ст. 63 Закону України «Про тваринний світ»).
Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» № 1209 від 21 листопада 2011 року встановлені такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України.
Відповідно до Методики розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики України, Міністерства охорони навколишнього середовища України від 12 липня 2004 року № 248/273, проводиться розрахунок розміру збитків, заподіяних незаконним виловом риби.
Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 29 квітня 2020 року (справа № 686/4557/18) підтверджує цю правову позицію, згідно з якою «закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи в скоєнні адміністративного правопорушення».
Згідно з п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року за №6 (з наступними змінами та доповненнями) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок, та є вина зазначеної особи.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Виходячи з викладеного, враховуючи досліджені судом докази, не надання відповідачем відзиву на позов з відповідними запереченнями, а також жодних належних доказів на їх підтвердження, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підтверджуються належними та достатніми доказами, вина відповідача в порушенні правил рибальства і спричиненні шкоди встановлена постановою суду, яка набрала законної сили, а розрахунок розміру шкоди проведено відповідно до чинних нормативних актів, контррозрахунок відповідачем не надавався, отже суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог в повному обсязі шляхом стягнення з відповідача на користь позивача суми на відшкодування шкоди у розмірі 37 757,00 грн.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 3028 грн.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 141, 258, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд
Позов Керівника Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області, в інтересах держави, в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області, до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ), на користь держави (одержувач - ГУК у Кіров.обл/тгОлександр., код одержувача - 37918230, код класифікації доходів бюджету - 24062100, р/р НОМЕР_2 ), у відшкодування збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу, в розмірі 37 757 (тридцять сім тисяч сімсот п`ятдесят сім) грн. 00 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя Ю.В. Молонова