Справа № 297/123/25
10 лютого 2025 року м. Берегове
Берегівський районний суд Закарпатської області в особі:
головуючого ІЛЬТЬО І. І.,
за участі секретаря: Гарані О. А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканка АДРЕСА_1 звернулася до Берегівського районного суду Закарпатської області суду із позовом до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_2 про розірвання шлюбу, який зареєстрований 13.04.2019 року у Берегівським районним відділом державної рнєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, актовий запис №31.
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що стосунки між ними вже тривалий час припинено. Причиною розпаду сім`ї є те, що між ними відсутнє порозуміння та повага, вони втратили почуття любові один до одного та між ними виникали постійні сварки. Зазначила, що жодних відносин не підтримують та спільного господарства не ведуть. Враховуючи дані обставини, подальше спільне проживання, відновлення сімейних стосунків або збереження шлюбу є неможливим та суперечить їх інтересам. Шлюб існує лише формально, а тому просить шлюб розірвати. Від шлюбу дітей не мають.
Ухвалою судді від 15.01.2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання.
Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, однак позивач подала заяву, згідно якої просила розглянути справу у її відсутності та задоволити позовні вимоги.
Відповідач у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений відповідно до вимог закону, в тому числі через електронну пошту. Правом на подання відзиву не скористався. Заяви про розгляд справи за відсутності чи будь-яких інших клопотань відповідач не подавав.
За таких обставин, з урахуванням положень ст.ст. 223,280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити заочне рішення.
Перевіривши матеріали справи, з`ясувавши повно і всебічно обставини, на які позивач посилалася, як на підставу своїх вимог, оцінивши докази на ствердження цих обставин в їх сукупності, суд вважає позов задовольнити, виходячи з наступного.
Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 13.04.2019 року, сторони зареєстрували шлюб 13.04.2019 року у Берегівським районним відділом державної рнєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, про що зроблено відповідний актовий запис за №31.
Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
За приписами ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Як вбачається з ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до правової позиції Пленуму Верховного Суду України, викладеної в пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя»: проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя».
Судом встановлено, що між сторонами припинилися шлюбні відносини, і сім`я фактично перестала існувати, що дає для суду підстави вважати, що припинення шлюбних відносин між сторонами носить не тимчасовий, а постійний характер, що унеможливлює їх примирення.
За таких обставин, у суду немає підстав для вжиття заходів для примирення подружжя, оскільки це буде суперечити моральним засадам суспільства і інтересам одного з подружжя, а тому відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України такий шлюб розривається судом.
Керуючись пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», ст. ст. 110, 112, Сімейного Кодексу України, ст.ст. 4, 12, 13, 76, 78, 81, 82, 89, 206, 229, 235, 247 ч. 2, 259, 263, 264, 265, 268, 280-284, 353, 355, 356 ЦПК України,
Шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 13 квітня 2019 року у Берегівському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, актовий запис №31 - розірвати.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з судового рішення.
Суддя Іван ІЛЬТЬО