Справа № 214/7169/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2025 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ткаченко А.В.

за участю секретаря судового засідання Фастовець Ю.Ю.,

розглянувши у м. Кривому Розі заяву представника відповідача та третіх осіб адвоката Вовк Лариси Миколаївни про внесення виправлень у судове рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення часток у спільній сумісній власності, визнання права власності на частку нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 та просить суд визначити частки його та померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 у спільному сумісному майні, а саме квартири АДРЕСА_1 по частці за кожним, визнавши за ним право власності на частку належного йому майна за вказаною адресою, посилаючись на відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті дружини. В обґрунтування вимог позивачем зазначено, що з 23 листопада 2002 року він перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_6 , від якого мають повнолітню доньку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У період шлюбу 16 квітня 2005 року ними було придбано на підставі договору купівлі-продажу квартиру за адресою: АДРЕСА_2 . Однак ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 померла, після її смерті відкрилась спадщина на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 . Спадщину за законом прийняли він, як чоловік померлої, та їх донька ОСОБА_2 , які були зареєстровані на час відкриття спадщини разом зі спадкодавцем. Батьки спадкодавця, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , як спадкоємці першої черги за законом, звернулись до нотаріуса із заявами про відмову від прийняття спадщини на користь дочки спадкодавця, ОСОБА_2 . Тому з огляду на необхідність визначення часток співвласників, зокрема померлої дружини ОСОБА_5 , ураховуючи потребу в оформленні спадкових прав та визнання за позивачем права особистої приватної власності на 1/2 частку майна та відповідного внесення змін до обсягу речових прав, просить задовольнити вимоги.

Рішенням суду від 09 січня 2025 року вимоги задоволено частково. Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку квартири загальною площею 63,8 кв.м., житловою площею 42,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 , як частку у спільному майні подружжя.

До суду надійшла заява представника відповідача та третіх осіб адвоката Вовк Л.М. про внесення виправлень до описової частини тексту рішення, вказавши, що спадкове майно підлягає поділу ОСОБА_1 в розмірі частині, а ОСОБА_2 в розмірі частини, з урахуванням відмови третіх осіб, які спадкоємців першої черги, від спадщини на користь відповідачки.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до частин 1, 2 статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Ураховуючи характер описки, суд вважає можливим вирішити питання про внесення виправлень без повідомлення учасників справи.

Згідно пункту 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Верховний Суд, в постанові від 14 січня 2019 року по справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі № 6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Так, у мотивувальній частині судом помилково зазначено, що частина спірної квартири підлягає проділу між сторонами у справі в рівних частках по частці, в той час як в цьому ж рішенні зазначено про відмову третіх осіб ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , як спадкоємців першої черги, від спадщини після смерті ОСОБА_5 на користь відповідача ОСОБА_2 . З урахуванням того, що кожному з чотирьох спадкоємців належало б по 1/8 частці квартири (спадкове майно частка квартири / 4 спадкоємців), беручи до уваги відмову третіх осіб від спадщини, спадкове майно підлягає поділу між двома спадкоємцями виходячи з наступного: ОСОБА_1 в розмірі 1/8 частки спірної квартири (що становить частку спадкового майна), ОСОБА_2 в розмірі 3/8 частки спірної квартири (що становить частки спадкового майна).

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити заяву представника позивача про внесення виправлень.

Виправити описку, допущену у мотивувальній частині тексту рішення суду від 09 січня 2025 року у справі № 214/7169/24 (провадження № 2/214/929/25) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення часток у спільній сумісній власності, визнання права власності на частку нерухомого майна, вказавши правильним, що «інша 1/2 частини квартири, як спадкове майно після смерті ОСОБА_5 підлягає поділу в порядку спадкування за законом між спадкоємцями першої черги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виходячи з наступного: ОСОБА_1 в розмірі 1/4 частки спадкового майна (що становить 1/8 частку квартири), ОСОБА_2 в розмірі 3/4 частки спадкового майна (що становить 3/8 частки квартири)».

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 06 лютого 2025 року.

Суддя А.В. Ткаченко