У Х В А Л А

Іменем України

21 січня 2025 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Рожкова О.С., ознайомившись із заявою представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Савіцької Анни Олегівни про ухвалення додаткового рішення щодо судових витрат у цивільній справі №296/12325/23 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Управління автомобільних шляхів» Житомирської міської ради, за участю третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 та Житомирської міської ради, про стягнення майнової шкоди,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ ЗАЯВИ

1.1. У провадженні Корольовського районного суду міста Житомира перебувала цивільна справа №296/12325/23 за позовом ОСОБА_1 до КП«Управління автомобільних шляхів» Житомирської міської ради, за участю третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 та Житомирської міської ради, про стягнення майнової шкоди.

1.2. 09.12.2024 рішенням Корольовського районного суду м. Житомира позов ОСОБА_1 , задоволено. Стягнуто з КП «Управління автомобільних шляхів» Житомирської міської ради на користь ОСОБА_1 відшкодування майнової шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 24 940 гривень.

1.3. 20.01.2025 представник позивача - адвокат Савіцької А.О. направила на електронну адресу Корольовського районного суду м. Житомира заяву про ухвалення додаткового рішення про стягнення судових витрат.

ІІ. НОРМИ ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ПРАВА

2.1. Відповідно до пункту 3 частини першої статті 270 Цивільного процесуального кодексу України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи […] ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.

2.2. Згідно частини 3 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України до витрат, пов`язаних з розглядом справи належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

2.3. Статтею 137 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт; 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) […] значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

2.4. Згідно частини другої статті 141 Цивільного процесуального кодексу України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.

2.5. Частиною третьою статті 141 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

2.6. Частиною восьмої статті 141 Цивільного процесуального кодексу України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

ІІІ. ВИСНОВОК СУДУ

3.1. Встановлено, що з 05.10.2021 функціонують підсистеми (модулі) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний Суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

3.2. У пункті 111 розділу V «Перехідні положення» Положення про ЄСІТС визначено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає документи у справах або на офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. У разі надсилання судом документів на адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом, ризики технічної неможливості доставки документа суду на відповідну адресу учасника судового процесу несе учасник судового процесу. Використання електронного цифрового підпису врегульовано Законом України «Про електронні довірчі послуги». Кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

3.3. Звернення фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб) до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

3.4. Водночас, відповідно до ч.6 ст.14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

3.5. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

3.6. Згідно з ч.8 ст.14 Цивільного процесуального кодексу України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

3.7. Відповідно до пунктів 24 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) підсистема ЄСІТС (Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система), що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

3.8. Надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

3.9. Отже, на момент подання адвокатом Савіцькою А.О. заяви про ухвалення додаткового рішення щодо судових витрат офіційно функціонують три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

3.10. У висновку Великої Палати Верховного Суду, що викладений у постанові від 13 вересня 2023 року у справі №204/2321/22 зазначено, що законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою, зокрема, апеляційних скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми "Електронний суд" та "Електронний кабінет", або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом. Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

3.11. Проте, у зазначеному судовому рішенні Великої Палати Верховного Суду вказано, що наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

3.12. Отже, відповідно до норм ЦПК України та Положення про ЄСІТС, а також враховуючи правовий висновок Великої Палати Верховного суду, викладений у постанові від 13 вересня 2023 року у справі №204/2321/22, адвокат може подати заяву по суті справи або з процесуальних питань в електронній формі лише через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

3.13. Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 19 жовтня 2023 року у справі №380/17452/21, від 30 листопада 2023 року у справі №372/1428/22, від 21 грудня 2023 року у справі № 320/15824/23, від 07 лютого 2024 року у справі № 759/17914/21.

3.14. Як вбачається з матеріалів справи адвокат Савіцька А.О. представляє інтереси позивача у даній справі на підставі договору про надання правової допомоги та діє на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ЖТ №001130, а тому зобов`язана подавати заяви з процесуальних питань в електронній формі лише через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

3.15. Водночас, заява про ухвалення додаткового рішення щодо судових витрат подана адвокатом Савіцькою А.О. в інтересах позивача та надіслана на електронну пошту Корольовського районного суду м. Житомира без використання підсистеми «Електронний суд», хоча адвокат Савіцька А.О. має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд».

3.16. Вказане свідчить про використання адвокатом Савіцькою А.О., як представником позивача, непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду із забезпеченням позову в електронній формі.

3.17. З урахуванням викладеного, вказану заяву про ухвалення додаткового рішення щодо судових витрат не можна вважати такою, що подана у визначений процесуальним законом спосіб.

3.18. Згідно з частинами другою, четвертою статті 183 Цивільного процесуального кодексу України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

3.19. Таким чином, заява представника позивача підлягає поверненню заявнику без розгляду.

3.20. Суд вважає, що обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Керуючись статтями 183, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

1. Заяву адвоката Савіцької Анни Олегівни про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі №296/12325/23, повернути заявнику без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена РОЖКОВА