Справа № 367/7319/17
Провадження №2/367/139/2025
УХВАЛА

Іменем України

06 лютого 2025 Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Мерзлого Л.В.,

за участі секретаря судових засідань Шпильового Р.О.,

прокурора Годлевської-Коновалової А.В.,

представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Ірпінь заяву заступника керівника Київської обласної прокуратури Грабець І. про зміну предмета позову,-

в с т а н о в и в :

В провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом Першого заступника прокурора Київської області, в інтересах держави в особі: Київської обласної державної адміністрації до ОСОБА_2 , третя особа, які не заявлять самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ДП "Київська лісова науково-дослідна станція", треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Приватне мале підприємство "Міраж", Громадська організація - Дачне товариство "Чарівна роса", Обслуговуючий кооператив "Гостомель-1", про визнання недійсними рішень та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння.

В підготовчому судовому засіданні прокурором подана заява про зміну предмета позову, яку мотивує тим, що підставою пред?явлення позову є те, що рішенням Гостомельської селищної ради від 27.09.2007 №538-2-V, членам ОК «Гостомель» надано дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право власності на земельну ділянку, площею 5,3391 га для індивідуального житлового будівництва, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 . Вказана технічна документація затверджена рішенням Гостомельської селищної ради від 25.10.2007 №570-21-V, на підставі якого, зокрема, громадяни ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 отримали у власність земельні ділянки по АДРЕСА_1 . Винесенню вищевказаних рішень Гостомельської селищної ради від 27.09.2007 № 538-2-V та від 25.10.2007 №570-21-V передували прийняті раніше Гостомельською радою рішення від 22.07.2004 № 588-31-XXIV, від 06.12.2004 № 692-35-IV, від 25.04.2007 №407-16-V, від 26.06.2007 №470-18-V, від 27.09.2007 № 537-20-V.

Стверджує, що зазначені вище рішення Гостомельсьої селищної ради прийняті поза межами компетенції, оскільки згідно вимог ст. 12, ч. 1 ст. 20, ч. 1 ст. 122, ч. 3 ст. 149 Земельного кодексу України та ст. 33 «Про місцеве самоврядування в Україні», селищні ради не наділені повноваженнями щодо припинення права користування, вилучення, зміни цільового призначення і надання у приватну власність земель лісогосподарського призначення державної форми власності.

Окрім цього, спірні земельні ділянки відносяться до земель лісового фонду. Згідно норм Земельного та Лісового кодексів України землі лісового фонду мають особливий статус, а тому є обмеженими в обороті, тобто можуть надаватися у власність або користування у виключних випадках.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 152 Земельного кодексу України власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов?язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування.

Стаття 155 Земельного кодексу України визначає, що у разі видання органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування акта, яким порушуються права особи щодо володіння, користування чи розпорядження належною їй земельною ділянкою, такий акт визнається недійсним.

Проте, зазначає, що згідно правових висновків Верховного Суду, викладених у подібних правовідносинах у постанові від 22.01.2020 у справі № 911/1050/19, позивач у межах розгляду справи про витребування земельних ділянок з чужого володіння на підставі статті 388 Цивільного кодексу України вправі посилатися, зокрема, на незаконність наказу Держгеокадастру у Київській області, без заявлення вимоги про визнання його недійсним, оскільки такий наказ за умови його невідповідності закону не тягне правових наслідків, на які він спрямований. Аналогічні висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 21.08.2019 у справі № 911/3681/17, від 15.10.2019 у справі №911/3749/17, від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-1.

Посилається на висновок, зроблений Великою Палатою Верховного Суду у справі №911/3681/17, де зазначено, що власник з дотриманням вимог статті 388 Цивільного кодексу України, може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Для такого витребування оспорювання рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, ланцюгу договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника. Подібні за змістом висновки сформульовані, зокрема, у пункті 86 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16.

Як наслідок, вказує про те, що у даному позові вимоги про визнання недійсними рішень та державних актів на право власності на земельні ділянки не є ефективним способом захисту у спірних правовідносинах. Задоволення таких вимог не призведе до безпосереднього відновлення порушених прав позивача.

Просить позовні вимоги у справі № 367/7319/17 розглядати у наступній редакції: «Витребувати на користь держави в особі Кабінету Міністрів України з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 земельні ділянки, які розташовані в смт Гостомель Київської області, з кадастровими номерами :01:011:0153, :01:011:0173, :01:011:0174, :01:011:0175». З огляду на відсутність вимог до Гостомельської селищної ради виключити її зі складу відповідачів.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просила задовольнити заяву.

В підготовчому судовому засіданні представник ОСОБА_2 адвокат Шмарьова Т.О. проти задоволення заяви заперечувала.

Інші учасники справи не прибули, про розгляд справи повідомлені належним чином.

Заслухавши заяву, доводи прокурора та заперечення представника відповідача, оглянувши матеріали цивільної справи № 367/7319/17, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч.3, 4 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання.

Зі змісту норми вказаної статті, вбачається, що змінити підставу або предмет позову позивач може тільки до початку розгляду справи по суті.

Виходячи з загальних положень ЦПК України підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах. Верховний Суд України відзначив, що під підставами позову, які згідно зі ст. 49 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Отже, як вбачається з поданої заяви про зміну предмету позову, вона відповідає вимогам ст.49 ЦПК України, а тому суд вважає можливим задовольнити заяву прокурора про зміну предмету позову.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 189 Цивільного процесуального кодексу України одним із завдань підготовчого засідання є остаточне визначення складу учасників справи.

Як визначено п. 4 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд серед іншого вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 189 Цивільного процесуального кодексу України одним із завдань підготовчого засідання є остаточне визначення складу учасників справи.

Як визначено п. 4 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд серед іншого вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Разом з тим, як вбачається зі змісту заяви про зміну предмету позову, вимог до відповідача Гостомельської селищної ради не заявлено, а тому суд вважає за можливе заяву в частині виключення відповідача Гостомельської селищної ради задовольнити та викласти позовні вимоги у новій редакції.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 49, 197, 258, 259, 260 ЦПК України суд,-

у х в а л и в:

Заяву заступника керівника Київської обласної прокуратури Грабець І. про зміну предмета позову - задовольнити.

Позовні вимоги у справі № 367/7319/17 розглядати у наступній редакції: «Витребувати на користь держави в особі Кабінету Міністрів України з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 земельні ділянки, які розташовані в смт Гостомель Київської області, з кадастровими номерами :01:011:0153, :01:011:0173, :01:011:0174, :01:011:0175».

Виключити зі складу відповідачів Гостомельську селищну раду.

Запропонувати відповідачам, у зв`язку зі зміною предмета позову по даній справі, подати відзив, в якому викласти заперечення, в строк п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 06.02.2025.

Суддя: Л.В. Мерзлий