Справа № 583/263/25
06 лютого 2025 року Охтирський міскрайонний суд Сумської області у складі:
головуючого судді Савєльєвої А.І.
за участю секретаря Доценко Т.Г.,
розглянувши у залі суду м. Охтирка за правилами спрощеного позовного провадження справу за цивільним позовом ОСОБА_1 її представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
Представник позивача ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу укладеного 22 червня 2021 року, зареєстрованого Виконавчим комітетом Кириківської селищної ради Великописарівського району Сумської області, актовий запис № 04. Від шлюбу сторони мають малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння, спільне господарство не ведеться, подальше збереження шлюбу неможливе та суперечить її інтересам, фактичні подружні стосунки припинені з 2022 року. Тривалий час фактично проживають окремо, дитина проживає разом з позивачкою. Проти надання часу на примирення заперечує. У зв`язку з викладеним просить шлюб розірвати, справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження, проти розгляду справи в заочному порядку не заперечує.
Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою судді від 28.01.2025 відкрито спрощене позовне провадження по справі без повідомлення учасників справи, в якій відповідачеві відповідно до ч. 1 ст. 278 ЦПК України запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позов.
Позивач та її представник надали письмову заяву про розгляд справи без їх участі.
Відповідач належним чином повідомлений, відзиву на позов не подав, у зв`язку з чим суд вирішує справу відповідно до ст.ст. 280-284 ЦПК України.
Відповідно до ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Повно та всебічно дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ст. 5 Протоколу № 7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом №475/97-ВР (475/97-ВР) від 17.07.1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.
Відповідно до ст. 55 СК України, дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Чоловік зобов`язаний утверджувати в сім`ї повагу до матері. Дружина зобов`язана утверджувати в сім`ї повагу до батька. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній. Дружина та чоловік зобов`язані спільно дбати про матеріальне забезпечення сім`ї.
Згідно з п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя", суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Згідно ст.ст. 111, 112 Сімейного Кодексу України при розгляді справи про розірвання шлюбу суд повинен установити дійсні мотиви розлучення, з`ясувати фактичні взаємини подружжя, і зобов`язаний вжити заходів щодо їх примирення, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Шлюб розривається, якщо судом буде встановлено,що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу стали неможливими.
Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).
Матеріалами справи встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 22 червня 2021 року в Виконавчому комітеті Кириківської селищної ради Великописарівського району Сумської області, актовий запис № 4, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с.7 зв.стор.).
Подружні та сімейні стосунки між сторонами припинені. Сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть.
Від спільного шлюбу сторони мають неповнолітню дитину ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 , який проживає разом з матір`ю.
З`ясувавши фактичні взаємовідносини між сторонами і дійсні причини позову про розірвання шлюбу, суд також враховує ст. 51 Конституції України та ст. 24 Сімейного Кодексу України, в якій вказано, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і примушування до шлюбу не допускається, а документальне існування шлюбу між сторонами по справі не відповідає поняттю «сім`ї», як соціального інституту сучасного суспільства.
Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції про дискримінацію жінок в частині першій підпункту «с», «однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання». Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється шляхом його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу у подальшому іменуватися цим прізвищем або поновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи обставини справи, приймаючи до уваги приписи ст. 112 СК України, суд вважає за можливе позов задовольнити .
Судові витрати пов`язані з розглядом справи стягнути відповідно до ст.141 ЦПК України.
На підставі ст.ст. 110, 111, 112, 114 Сімейного Кодексу України,
керуючись ст.ст. 12,13,76,258,259,263-265,268,273,274,280-284,354,355 ЦПК України, суд
Цивільний позов ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрованою а адресою: АДРЕСА_2 , зареєстрований 22 червня 2022 року Виконавчим комітетом Кириківської селищної ради Великописарівського району Сумської області, актовий запис № 4.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 іменувати за прізвищем « ОСОБА_6 ».
Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 понесені нею судові витрати у виді судового збору в розмірі 1211 гривні 20 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте Охтирським міськрайонним судом Сумської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя А.І.Савєльєва