Справа № 461/6347/15-ц
Провадження № 2/461/44/25
У Х В А Л А

07.02.2025 м. Львів

Галицький районний суд м. Львова в складі:

головуючої судді Кротової О.Б.,

секретар судового засідання Басараб Д.Е.,

розглянувши заяву представника позивачки ОСОБА_1 та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2 - адвоката Дмитренка Володимира Павловича про відвід судді від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Пшенична Уляна Вікторівна про визнання договору дарування частини будинку недійсним та скасування державної реєстрації права власності, позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору дарування частини будинку недійсним та витребування майна з незаконного володіння, -

в с т а н о в и в :

в провадженні Галицького районного суду м. Львова перебуває вказана цивільна справа.

Представник позивачки ОСОБА_1 та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2 - адвокат Дмитренко В.П. 06.02.2025 через систему «Електронний суд» подав заяву, в порядку ч.2 ст.39 ЦПК України, про відвід головуючого судді Кротової О.Б. на підставі п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України у зв`язку з наявністю, на його думку, обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Обґрунтовує подану заяву тим, що в судовому засіданні 04.02.2025 під час допиту судового експерта Посільського О.О., який входить до складу комісії експертів Київського НДІСЕ, якими складено висновок експертів №23130/23-34/1454/24-34 від 05.02.2024 за результатами проведення судово-технічної експертизи документів у даній справі, головуючим суддею Кротовою О.Б. знімались з розгляду, відхилялись незручні для експерта питання, що стосуються недоліків в оформленні висновку, які він задавав судовому експерту. Вважає, що з такої поведінки головуючої судді вбачається неприховане бажання не допустити наявності у справі фактичних даних, які вказують на очевидну недопустимість як доказу вищевказаного висновку експерта. Крім цього, раніше, в ході підготовчого судового зсідання, ухвалою суду від 02.08.2023 головуючим суддею йому відмовлено в задоволенні клопотання про призначення у справі посмертної почеркознавчої експертизи підпису, вчиненого від імені ОСОБА_4 у заяві від 12 квітня 2012 року про надання витягу з Реєстру прав власності на нерухоме майно, з короткою мотивацією, що питання, яке сторона просить поставити на вирішення перед експертом не стосується предмету доказування у даній справі. Вважає, що вказані дії головуючої судді є свідомим перешкоджанням стороні позивача і третій особі у змагальному процесі довести ці обставини, на яких ґрунтуються підстави позовів і націлені на надання суддею переваги інтересам сторони відповідача.

Згідно ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд не вбачає підстав для повідомлення учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до ч.8 ст.40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що вказана заява про відвід є необґрунтованою з наступних підстав.

Підстави для відводу судді передбачені ст.36 ЦПК України.

Так згідно положень ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч.3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Заява представника позивачки та третьої особи з самостійними вимогами про відвід, не містить жодної обґрунтованої підстави, яка свідчить про упередженність чи необ`єктивність судді та могла б бути підставою для задоволення відводу (або заявлення самовідводу), будь яка упередженість до представника позивачки та третьої особи з самостійними вимогами Дмитренка В.П. чи прихильність до інших учасників справи у головуючого відсутні.

Щодо покликань представника позивачки та третьої особи Дмитренка В.П. на те, що головуючим суддею знімались його питання експерту Посільському О.О. слід зазначити наступне.

Згідно ч.5 ст.102 ЦПК України суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку.

Суд звертає увагу, що основною метою виклику експерта для допиту в суді є необхідність роз`яснення чи доповнення висновку експертизи (ч.2 ст.239 ЦПК України).

Надаючи оцінку заяві про відвід, суд враховує положення ч.5 ст.12, ч.2 ст.214 ЦПК України, які встановлюють, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, керує ходом судового процесу, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків; головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

А відтак, в судовому засіданні 04.02.2025 під час проведення допиту експерта знімаючи питання представника позивачів - адвоката Дмитренка В.П. щодо сертифіката виданого Європейською мережею судово-експертних установ ENFSI Київському НДІСЕ, тобто установі де працює експерт, причин не зазначення експертом у своєму висновку родових ознак хімічного складу кулькової ручки, які по своїй суті не є доповненням чи роз`ясненням висновку експертизи №23130/23-34/1454/24-34 від 05.02.2024, головуючий суддя фактично здійснювала свої повноваження визначені вищезазначеними положеннями ч.5 ст.12, ч.2 ст.214 ЦПК України, з метою усунення із судового розгляду всього, що не має істотного значення для вирішення справи, та дотримання розумних строків розгляду цивільної справи, яка перебуває в провадженні суду з 05.06.2015 (майже 10 років).

Щодо покликань представника позивачки та третьої особи Дмитренка В.П., як на підставу відводу, на те, що ухвалою суду від 02.08.2023 головуючим суддею йому необґрунтовано відмовлено в задоволенні клопотання про призначення у справі посмертної почеркознавчої експертизи підпису, суд зазначає наступне.

Адвокат Дмитренко В.П. під час підготовчого судового засідання двічі звертався до суду з аналогічного змісту клопотаннями про призначення у справі посмертної почеркознавчої експертизи підпису, вчиненого від імені ОСОБА_4 у заяві від 12 квітня 2012 року, а саме 02.08.2023 в інтересах позивача ОСОБА_1 та 24.04.2024 в інтересах третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_2 , та відповідними ухвалами суду від 02.08.2023 та від 24.04.2024, які викладені окремими процесуальними документами, з викладеним обґрунтуванням та мотивами прийняття відповідного процесуального рішення, в задоволені вищевказаних клопотань адвоката Дмитренка В.П. відмовлено.

Відповідно до положень ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Таким чином, вказані заявником в заяві про відвід судді обставини фактично полягають у його незгоді з прийнятими суддею процесуальними рішеннями у даній справі, що не є правовою підставою для відводу відповідно до приписів частини четвертої статті 36 ЦПК України.

Як зазначив Конституційний суд України в своєму рішенні від 23 травня 2001 №6-рп/2001 судоустрій і судочинство визначаються виключно законом України. Порядок здійснення правосуддя регламентується відповідно процесуальним законодавством України. Процесуальні акти і дії суддів, які стосуються вирішення розгляду справи у першій інстанції та прийняття по них судових рішень належить до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України. Позасудовий порядок оскарження актів і дій суддів, які стосуються здійснення правосуддя, неможливий.

У висновку № 3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

Прийняття суддею відповідних процесуальних рішень та вчинення інших процесуальних дій під час розгляду цивільної справи не є підставою для відводу судді та не може оціночно визначатись як сумніви у її об`єктивності та упередженості при розгляді цивільної справи, водночас може бути вирішене у визначеному процесуальним законодавством порядку шляхом оскарження винесених судом процесуальних документів.

Суд звертає увагу заявника, що відповідно до частини другої статті 354 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду, у випадку оскарження такого рішення в апеляційному порядку.

Крім цього, суд звертає увагу, що з підстав не погодження з процесуальним рішенням суду у вказаній справі, позивачкою ОСОБА_1 вже було заявлено про відвід головуючої судді Кротової О.Б. від розгляду вказаної цивільної справи, у задоволенні якого ухвалою суду від 22.03.2024 було відмовлено.

Усі дії головуючого судді у судовому засіданні відповідають завданням та засадам цивільного судочинства, з урахуванням порядку здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності.

З огляду на викладене та враховуючи викладені підстави відводу у поданій заяві, суд приходить до висновку, що заява представника позивачки та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору - адвоката Дмитренка В.П. є необґрунтованою, а відтак суд вважає за необхідне передати вказану заяву про відвід для її вирішення в іншому складі суду у відповідності до вимог ч.3 ст.40 та ч.1 ст.33 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 36, 37, 39, 40, 259, 260, 261 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

визнати заяву представника позивачки ОСОБА_1 та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2 - адвоката Дмитренка Володимира Павловича про відвід судді від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Пшенична Уляна Вікторівна про визнання договору дарування частини будинку недійсним та скасування державної реєстрації права власності, позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору дарування частини будинку недійсним та витребування майна з незаконного володіння,- необґрунтованою.

Передати заяву про відвід для її вирішення в іншому складі суду у відповідності до вимог ч.3 ст.40 та ч.1 ст.33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Б. Кротова