Справа № 278/145/25 Провадження № 2/0274/838/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05.02.2025 м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в суду з указаним позовом, у просить суд призначити додатковий строк, достатній для отримання свідоцтва на спадщину за законом.

Ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 15.01.2025, матеріали цивільної справи № 278/145/25 за позовом ОСОБА_1 до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, направлено за підсудністю до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 04.02.2025 визначено суддю Большакову Т.Б.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, судом встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а саме:

- у порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено повне найменування юридичної особи відповідача, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; відомості про наявність або відсутність електронного кабінету не вказані (за відсутності відповідних відомостей позивач може зазначити в позовній заяві про відсутність у нього таких відомостей).

Суд звертає увагу позивача, що відповідно до висновків, викладених у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 04.12.2019 у справі № 697/2052/17-ц (№ 61-3014св19) належними відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Однак, позивач ставить свої вимоги до нотаріальної контори, яка не є належним відповідачем у даній справі, оскільки не відноситься до суб`єктів матеріальних відносин, які лежать в основі вчинення нотаріальних дій. Нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення, та вчинення інших нотаріальних дій з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб - учасників нотаріальної дії. Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між цими особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин. Відсутня і процесуальна заінтересованість нотаріуса в предметі спору та реалізації прийнятого рішення. Таким чином, нотаріус не є відповідачем у спорах, що виникають із цивільних відносин, пов`язаних з нотаріальною дією.

Отже, позивачу слід уточнити суб`єктний склад учасників справи шляхом зазначення належного відповідача у справі про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

- у порушення п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено доказів, що підтверджують вказані у позові обставини;

Згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством.

За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, яка згідно п. 24 означеної Постанови повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Так, відповідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

При розгляді справ у спорах щодо спадкування, судам слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Також, за наявності умов, передбачених ст. 49 Закону України «Про нотаріат», на нотаріуса покладається завдання, по-перше, відмовити у вчиненні нотаріальної дії, якщо вона суперечить вимогам чинного законодавства; по-друге, обґрунтувати своє рішення на підставі норм чинного законодавства.

Відповідно до ч.2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч. 4 ст. 83 ЦПК України).

Натомість, всупереч вказаним вимогам цивільного процесуального закону, до матеріалів позову позивачем не долучено обґрунтовану постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яка, в свою чергу, є передумовою для звернення до суду для захисту прав позивача, оскільки в результаті винесення нотаріусом відповідної постанови встановлюється коло спакоємців, які мають право на спадкування після померлої.

- у порушення п. п. 6, 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначені відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, заходів забезпечення доказів або позову або зазначенням про те, що такі заходи не здійснювалися;

- у порушення п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви;

- у порушення п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- у порушення п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовні заяві відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також, згідно із ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

За положеннями ст. 185 ЦПК України якщо позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175,177 ЦПК України, така підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення вищевказаних недоліків, а саме викласти, з урахуванням зазначеного вище, позовну заяву у новій редакції з наданням належним чином завірених доказів.

Керуючись ст. ст. 175,177,185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Копію цієї ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА