Єдиний унікальний номер 142/98/24
Номер провадження 2/142/64/25
У Х В А Л А

(про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду)

03 лютого 2025 року смт. Піщанка

Піщанський районний суд Вінницької області

В складі:

Головуючого судді Нестерука В.В.,

за участю секретаря судового засідання Яворської О.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в смт. Піщанка Вінницької області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Піщанської селищної ради про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

19 лютого 2024 року до Піщанського районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Піщанської селищної ради про визнання права власності на спадкове майно, в якій позивач просить суд визнати за ОСОБА_1 право власності за заповітом на житловий будинок та господарські будівлі по АДРЕСА_1 , що складаються із житлового будинку «А» загальною площею 60,1 м.кв., житловою площею 44,2 м.кв., навіс «а», ганок «а-1», сарай «Б», погріб «Б/п», прибудова «б»„ господарська будівля «В», прибудова «в», душова-вбиральня «Г», альтанка «Д», навіс «Н», хвіртка, ворота «1-2», огорожа «з», згідно даних технічного паспорта виготовленого ФОП « ОСОБА_2 »

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір. Після смерті матері відкрилася спадщина до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Піщанської селищної ради (бувшої Миролюбівської сільської ради Піщанського району) та житловий будинок із господарськими будівлями по АДРЕСА_1 . При житті, 26 грудня 2001 року, мати склала заповіт посвідчений секретарем виконкому Миролюбівської сільської ради, Піщанського району, Вінницької області, зареєстрований в реєстрі за № 193, яким заповіла мені все належне їй, на день смерті, майно, в тому числі і житловий будинок. В установлений законом строк, за оформленням спадщини вона звернулася до приватного нотаріуса. 29.11.2023 року нотаріусом видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом згідно якого нею успадковано земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала матері. У видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на житловий будинок їй відмовлено про що нотаріусом 30.12.2023 року, видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Постанова мотивована тим, що нею не надано правоустановлюючого документа про належність спадкового майна (житлового будинку) спадкодавцеві її матері ОСОБА_3 . При житті матір не вирішила питання про оформлення права власності на житловий будинок, який збудовано, згідно даних технічного паспорту, в 1972 році, що підтверджується довідкою Тульчинського МБТІ від 19 грудня 2023 року № 942-208. У зв`язку зі смертю матері в даний час вирішити питання про оформлення за нею права власності на будинок не представляється можливим. Належний технічний стан спадкового будинку підтверджується його технічною інвентаризацією та виданим Технічним паспортом від 17 грудня 2022 року. Згідно довідки незалежного оцінювача вартість житлового будинку із господарськими будівлями станом на 09 лютого 2024 року складає 75 141,00 грн. За наведених обставин вона змушена звернутися із даною заявою до суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 лютого 2024 року дану позовну заяву було передано для розгляду судді Нестеруку В.В.

Ухвалою суду від 23 лютого 2024 року було прийнято до розгляду та відкрито провадження в даній цивільній справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження.

Ухвалою суду від 23 травня 2024 року було витребувано у приватного нотаріуса Тульчинського районного нотаріального округу Носова Владислава Володимировича належним чином засвідчену копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Миролюбівка Тульчинського району Вінницької області, та Витяг (інформаційну довідку) зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) посвідченого заповіту, спадкового договору, заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Миролюбівка Тульчинського району Вінницької області.

09 липня 2024 року від приватного нотаріуса Тульчинського районного нотаріального округу Носова В.В. надійшли витребовувані судом документи.

05 листопада 2024 року на адресу суду від представника позивача адвоката Лукавського А.В. надійшла заява про зміну предмету позову та позовна заява в новій редакції, відповідно яких представник позивача уточнює позовні вимоги, а саме вказує, що в первісній позовній заяві невірно вказано адресу спадкового майна.

13 листопада 2024 року представником позивача подані заяви про долучення доказів - відповіді Піщанської селищної ради на адвокатський запит та заява про відкладення розгляду справи для надання додаткових доказів.

В підготовче судове засідання 03 лютого 2025 року позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Лукавський А.В. не з`явились, проте від представника позивача на адресу суду надійшли заява про долучення доказів та заява про закриття підготовчого провадження, що також містить клопотання про проведення судового засідання у його відсутності.

Відповідач Піщанська селищна рада Вінницької області в підготовче засідання 03 лютого 2025 року повноважного представника не направив, проте на адресу суду від селищного голови Крижанівського О.І. надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача, та розгляд справи на підставі письмових матеріалів на розсуд суду.

Враховуючи, що сторони не прибули в підготовче засідання, суд, вважає за можливе, здійснювати судовий розгляд у підготовчому засіданні без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, виходячи з предмету спору, змісту позовної заяви, доданих до неї матеріалів, враховуючи докази, які підлягають дослідженню, приходить до висновку про відсутність підстав для ухвалення рішення в підготовчому засіданні відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України та вважає необхідним призначити справу до судового розгляду по суті, з наступних підстав.

В ч. 1 ст. 189 ЦПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є, в тому числі, остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Визначаючись із заявою представника позивача про зміну предмету позову суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно положень ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

В частині 3 та ст. 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі №922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстав позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 16.03.2018 в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі №922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі №910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що в заяві про зміну предмету позову та позовній заяві в новій редакції, змінено лише адресу місцезнаходження спадкового майна - будинку матері позивача, а саме з АДРЕСА_1 , на АДРЕСА_1 , в іншому, позовні вимоги залишено без змін, така заява представника позивача розцінюється судом як заява про уточнення позовних вимог виключно з метою виправлення допущеної помилки в зазнечені адреси спірного майна, що не змінює предмету позову у даній справі.

Будь-яких інших клопотань відповідно ст.ст. 189, 197, 198 ЦПК України учасниками справи не подано, підстав для відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви у відповідності до вимог ст.198, ст. 223 ЦПК України судом встановлено не було, учасники справи таких клопотаннь також не заявляли.

Таким чином, суд вважає, що в підготовчому судовому засіданні, у відповідності до ст. 189 ЦПК України, виконано завдання підготовчого провадження: остаточно встановлено позовні вимоги, з`ясовано питання про коло осіб, які братимуть участь у справі, визначено обставини, що необхідно встановити для вирішення спору, з`ясовано, якими доказами позивач та відповідач будуть обґрунтовувати свої доводи.

Згідно із ст. 197 ЦПК України, до судового розгляду проведені підготовчі дії, які є достатніми для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 197, 198, 199, 200, 258, 260, 261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Закрити підготовче провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Піщанської селищної ради про визнання права власності на спадкове майно та призначити справу до судового розгляду по суті.

Судове засідання для розгляду справи по суті призначити на 09 годину 30 хвилин 27 лютого 2025 року в залі судових засідань № 1 в приміщенні Піщанського районного суду Вінницької області за адресою: смт. Піщанка Вінницької області, вул. Вишнева, 5.

Про дату, час та місце судового засідання для розгляду справи по суті повідомити учасників справи.

Роз`яснити, що отримати інформацію щодо справи, що розглядається можна на веб-сторінці Піщанського районного суду на веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: https://court.gov.ua/fair/sud0219.

Ухвала суду оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя :