СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/2704/25
ун. № 759/2211/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2025 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Єросова І.Ю., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шкетова Оксана Павлівна (03150, м.Київ, вул.Велика Васильківська, 116) про визнання договору недійсним, встановлення факту будівницва та поділу об`єкта незавершеного будівництва,

ВСТАНОВИВ:

24.01.2025 р. ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом, у якому просить: визнати недійсним договір дарування від 05.02.2022 року зареєстрований в реєстрі за №587 та скасувати рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно земельну ділянку площею 0,0582 гектара, кадастровий №:75:814:0006; встановити факт будівництва об`єкта незавершеного будівництва, який знаходиться за адресом: АДРЕСА_3 . кадастровий номер :75:814:0006 за кошти ОСОБА_1 ; визнати право спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на об`єкт незавершеного будівництва, який знаходиться за адресом: АДРЕСА_3 . кадастровий номер :75:814:0006; в порядку поділу майна подружжя визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину об`єкта незавершеного будівництва, який знаходиться за адресом: АДРЕСА_3 . кадастровий номер :75:814:0006; в порядку поділу майна подружжя визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину об`єкта незавершеного будівництва, який знаходиться за адресом: АДРЕСА_3 , кадастровий номер :75:814:0006

Суддя, ознайомившись з матеріалами позовної заяви та доданими до неї документами, доходить наступного висновку.

Відповідно до вимог п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зокрема відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін та інших учасників справи.

Так, 18 жовтня 2023 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX, яким внесено ряд змін до процесуальним Кодексів.

Зокрема, цей Закон передбачає обов`язкову наявність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) з 18 жовтня 2023 року для адвокатів. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом, у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (ч. 6ст. 14 ЦПК України).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Відповідно до ч.6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Однак, у позовній заяві не зазначено відомостей про наявність або відсутність у відповідачів та третьої особи електронного кабінету.

Відповідно до п.6,7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Вказані відомості позивачем не зазначено.

Окрім того, відповідно до п.8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно ч.4 ст. 83 ЦПК України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Таким чином, позивачу необхідно конкретно вказати про докази, які не можуть бути подані та причини, з яких вони не можуть бути подані у зазначений строк.

Стаття 315 ЦПК України передбачає, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до вимог ст. 318 ЦПК України, у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка (відомості) про неможливість відновлення втрачених документів.

Тобто, в заяві про встановлення зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, а також можуть додаватися такі документи та докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту.

Орім цього, факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови.

У даному випадку позивач не зазначає мету встановлення факту, причини неможливості одержання документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт.

Відсутність вказаних відомостей є перешкодою для розгляду поданої заяви, оскільки пункт частини 2 статті 318 ЦПК України передбачає, що до заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки дану заяву подано з вищезазначеними недоліками, вважаю за необхідне залишити її без руху, визначивши спосіб їх усунення та надавши строк.

Керуючись ст.ст. 76-79, 83, 95, 185, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заявуОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шкетова Оксана Павлівна (03150, м.Київ, вул.Велика Васильківська, 116) про визнання договору недійсним, встановлення факту будівницва та поділу об`єкта незавершеного будівництва, залишити без руху.

Встановити спосіб усунення недоліків заяви шляхом подання уточненої позовної заяви із зазначенням відомостей, визначених у мотивувальній частині ухвали суду.

Надати позивачу строк на усунення недоліків заяви 7 днів з дня отримання копії ухвали.

Повідомити позивача, що в разі неусунення недоліків у зазначений строк, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю. Єросова