УХВАЛА

04 лютого 2025 року

м. Київ

справа № 369/11983/17

провадження № 61-13227св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Тітова М. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд справи за позовом Державного підприємства «Антонов» до ОСОБА_1 , Віто-Поштової сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Головного управління Держгеокадастру У Київській області про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії та витребування майна з чужого незаконного володіння за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 серпня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 грудня 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2017 року Державне підприємство «Антонов» звернулося до суду з цим позовом.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 серпня 2019 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 17 грудня 2020 року рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 серпня 2019 року скасовано й ухвалено нове судове рішення, яким позов задоволено частково.

Витребувано на користь ДП «Антонов» з незаконного володіння ОСОБА_1 земельну ділянку, кадастровий номер :01:002:0191, площею 0,1200 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Визнано незаконним та скасовано рішення Віто-Поштової сільської ради від 30 серпня 2007 року 9 сесії 5 скликання «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність членам СТ «Круглик-4» в частині затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність та передачі ОСОБА_1 у власність земельної ділянки площею 0, 1200 га для ведення садівництва в СТ «Круглик-4», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Зобов`язано Управління Держгеокадастру у Києво-Святошинському районі Київської області скасувати проведену 17 червня 2016 року державну реєстрацію за ОСОБА_1 зазначеної земельної ділянки.

У задоволенні вимог про визначення порядку виконання судового рішення відмовлено. Вирішено питання стосовно розподілу судових витрат.

У вересні 2023 року ОСОБА_2 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 серпня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 грудня 2020 року.

Ухвалою Верховного Суду від 11 жовтня 2023 рокувідкрито касаційне провадження у справі.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, справу слід призначити до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Враховуючи категорію і складність справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.

У касаційній скарзі ОСОБА_2 проситьрозглянути справу за його або його представника участю.

У задоволенні цього клопотання необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи у судове засідання суд вирішує з урахуванням конкретних обставин справи та встановленої необхідності надання пояснень учасниками справи.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, виходячи з частини першої статті 400 ЦПК України.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Оскільки розгляд справи Верховним Судом здійснюється у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та необхідність виклику учасників справи для надання пояснень відсутня, підстав для задоволення клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін немає.

Керуючись статтями 7, 279, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом Державного підприємства «Антонов» до ОСОБА_1 , Віто-Поштової сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Головного управління Держгеокадастру У Київській області про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії та витребування майна з чужого незаконного володіння за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 серпня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 грудня 2020 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_2 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: М. Ю. Тітов

А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко