Справа № 713/298/25
Провадження №2/713/211/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

31.01.2025 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Кибич І.А. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вижницької міської ради, Чернівецької області, ОСОБА_2 , про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на день відкриття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась в суд із позовною заявою про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на день відкриття спадщини до відповідачів Вижницької міської ради, Чернівецької області, ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позовна заява ОСОБА_1 не може бути призначена до розгляду, підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.175 ЦПК України.

Позивачка ОСОБА_1 посилаючись на ч.3 ст.1268 ЦК України просить встановити факт її постійного проживання разом з ОСОБА_3 в його будинку АДРЕСА_1 в період з січня 2016 року до 02.07.2021 року.

Факт проживання з спадкодавцем на час відкриття спадщини мотивує тим, що проживала у житловому будинку без реєстрації, як родичка допомагала ОСОБА_3 по господарству, доглядала за ним.

За змістом норми статті 1268 ЦК України порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Так, відповідно до частин третьої і четвертої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

Відсутність реєстрації місця проживання позивача за місцем проживання спадкодавця не може бути доказом того, що він не проживав зі спадкодавцем, оскільки сама по собі відсутність такої реєстрації згідно зі статтею 2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо обставини, встановлені частиною третьою статті 1268 ЦК України, підтверджуються іншими належними і допустимими доказами, які були надані позивачем, та оцінені судом.

Згідно з пп. 4.10 п. 4 гл. 10 розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, жодним строком не обмежена. Тобто спадкоємець, який прийняв спадщину, може звернутися за видачею свідоцтва протягом будь-якого часу після закінчення строку, встановленого для прийняття спадщини. Особливе значення при цьому має факт постійного проживання спадкоємця на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем, який підтверджує фактичне прийняття спадщини і має бути доведений спадкоємцем.

В останньому випадку зазначені обставини є підставою для звернення з позовом або заявою (в залежності від наявності або відсутності спору щодо спадкового майна) про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини (п.2 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013).

Отже, законодавець в даному випадку висунув вимогу про обов`язковість постійного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, що ставить прийняття спадщину у такому випадку в залежність від факту спільного постійного проживання вказаних осіб.

Позивачкою не долучено доказів, які підтверджують до якої групи спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 вона віднесена.

Приватний нотаріус Вижницького районного нотаріального округу Олійник Ю.М. своєю постановою №203/02-31 від 26.11.2024 року відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки остання у встановлений законом строк не подала заяви про прийняття спадщини і відповідно до статті 1270 ЦКУ пропустила строк для прийняття спадщини, не надала доказів про постійне проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини і вважається такою, що не прийняла спадщину; не подані документи, що підтверджують наявність підстав для закликання ОСОБА_1 до спадкоємства за законом після смерті ОСОБА_3 , не подані документи що посвідчують право власності спадкодавця на спадкове майно.

З постанови вбачається, що приватний нотаріус вказує на норми ст.1264 ЦК України, відповідно до яких у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Позивачка звертаючись до суду з даним позовом на норми ст.1264 ЦК України, не послалась.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у разі подання письмових доказів можуть бути додані їх копії).

Водночас, враховуючи вимоги ч.ч.2, 4 та 5 ст. 95 ЦПК України, докази вважаються поданими належним чином, якщо вони подані в оригіналі або в копії, засвідченої в порядку, встановленому чинним законодавством, із зазначенням особи, у якої наявний оригінал відповідного документу. При цьому учасник справи може своїм підписом засвідчити копію письмового доказу лише у разі, якщо його оригінал знаходиться у такого учасника справи.

До позовної заяви в порушення вимог п.5 ст.177 ЦПК України, не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Позивачкою не долучено клопотання про витребування спадкової справи після смерті ОСОБА_3 .

Наведені недоліки унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 10 (Десяти) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вижницької міської ради, Чернівецької області, ОСОБА_2 , про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на день відкриття спадщини, - залишити без руху.

Копію ухвали направити позивачці і повідомити про необхідність виправити зазначені недоліки заяви.

Для усунення недоліків надати строк 10 (Десять) днів з дня отримання позивачкою ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачці.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Іван КИБИЧ