Справа № 758/7136/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 лютого 2025 року Подільський районний суу міста Києва у складі головуючого судді Будзан Л.Д., за участю секретаря судового засідання Губенко О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від спадкування та припинення права особи на частку у спадковому майні,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від спадкування та припинення права особи на частку у спадковому майні.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 17 червня 2024 року відкрито провадження у вказаній цивільній справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 18 жовтня 2024 року закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, в судові засідання, призначені на 30 січня 2025 року та 06 лютого 2025 року позивач ОСОБА_1 не з`явилася, жодних клопотань на адресу суду не подавала.

Так, повідомлення позивачу ОСОБА_1 про розгляд справи на 30 січня 2025 року о 12.00 год. направлялося 28 листопада 2024 року Подільським районним судом міста Києва у додаток «Viber» на номер телефону: НОМЕР_1 ( а.с.53 зворот).

Згідно довідки, складеної секретарем судового засідання від 30 січня 2025 року, судове засідання не фіксувалося технічними засобами відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи.

Розгляд справи було відкладено на 06 лютого 2025 року о 12 год. 20 хв.

30 січня 2025 року судом було повідомлено позивача про розгляд справи на 06 лютого 2025 року о 12 год. 20 хв. шляхом надіслання повідомлення у додатку «Viber» на номер телефону: НОМЕР_1 , яке було доставлено 30 січня 2025 року о 13:45:07 ( а.с.57 зворот).

Згідно з положеннями ч.ч.1, 2 ст.211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Повідомлення учасників справи про місце, дату і час судового засідання проводиться судом, відповідно до вимог ст.ст.128-131 ЦПК України.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року в справі №522/18010/18 зазначено, що обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства.

У постанові Верховного Суду від 24 липня 2023 року у справі №495/6258/20 вказано, що можливість повідомлення учасника справи, зокрема, за допомогою засобів мобільного зв`язку передбачена у частинах дев`ятій, тринадцятій статті 128 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України позовна заява залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки у підготовче засідання чи в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, у позовній заяві позивач ОСОБА_1 зазначила номер свого мобільного телефону - НОМЕР_1 (а.с.1), на який судом, у визначений законом спосіб здійснювалося всі повідомлення останньої про дату, час та місце судових засідань.

При цьому, судом здійснювалося повідомлення про всі судові засідання і представника позивача - адвоката Нагорнюка О.М. на зазначену ним електронну адресу, в тому числі і про судові засідання на 30 січня 2025 року (а.с.54 зворот) та 06 лютого 2025 року (а.с.58 зворот).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу слід звернути увагу на рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З урахуванням наведеного, зважаючи на те, що позивач, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується належними доказами, які містяться у матеріалах справи (судовими повістками на 30 січня 2025 року о 12.00 год., на 06 лютого 2025 року о 12 год. 20 хв., довідками про доставку повідомлення у додаток «Viber» на її номер телефону: НОМЕР_1 ) повторно не з`явилася в судове засідання, призначене на 06 лютого 2025 року, тому суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду на підставі ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

При цьому, суд роз`яснює, що залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 258-260, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від спадкування та припинення права особи на частку у спадковому майні, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Леся БУДЗАН