Єдиний унікальний номер 448/141/25
Провадження № 2/448/241/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03.02.2025 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Кічак Ю.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Мостиської міської ради Львівської області про визнання права власності на житловий будинок -

в с т а н о в и в:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до суду з позовом до Мостиської міської ради Львівської області про визнання права власності на житловий будинок, у якому пред`явили наступні позовні вимоги: визнати право приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 1/4 частки, ОСОБА_2 1/4 частки, ОСОБА_3 1/4 частки та ОСОБА_4 1/4 частки.

Ознайомившись із вказаною позовною заявою, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява має містити відомості: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з ч.1 ст.177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак дана позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З наведених норм вбачається, що звертаючись із позовною заявою до суду, позивач визначає в останній, зокрема і спосіб захисту своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, зверненню до суду із позовною заявою передує наявність обставин щодо порушення права позивача.

Цивільно-правовим спором є спір, який виникає внаслідок відсутності згоди суб`єкта цивільного права щодо умов виконання тих чи інших прав або обов`язків, що випливають з закону чи договору. В основному, під спором про право розуміють опір, перешкоду у здійсненні цивільного права, які згідно із законом можуть бути усунені за допомогою суду. При відсутності цих елементів не може бути й спору про право. Спір про право може виникнути в разі порушення, невизнання або оспорювання прав, свобод чи інтересів особи. З іншого боку, необхідною умовою порушення судового провадження є наявність певного спору, конфлікту, що виник із суспільних відносин, які опосередковуються правом.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що в кожному конкретному випадку в залежності від змісту правовідносин суд повинен оцінити форму вираження відповідної незгоди учасника провадження на предмет існування спору. Така незгода має втілюватись у вчиненні учасником процесу об`єктивно необхідних дій для відновлення порушеного права.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Відповідно до п.4, п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Тобто, в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини. Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Однак, в порушення зазначених вище норм, позивачами у позовній заяві не викладені обставини, якими такі обґрунтовують свої позовні вимоги, а саме не зазначено про наявність спору між позивачами і відповідачем, не зазначено доказів, які підтверджують вказані обставини, не вказано чи оспорюються, порушуються або не визнаються відповідачем права, свободи чи законні інтереси позивачів і чим саме.

Також, зі змісту позовної заяви відомо, що предметом спору є квартира АДРЕСА_1 , хоча найменування позову зазначено як «визнання права власності на житловий будинок». Крім того, зі змісту позову відомо, що позивачами здійснювалась реконструкція даної квартири. Натомість, в позовній заяві не наведено обґрунтування позовних вимог з приводу того коли та за яких обставин (на підставі яких документів, рішень, дозволів) проведена реконструкція квартири. В свою чергу, питання про визнання права власності на нерухоме майно відносяться до компетенції органів місцевого самоврядування, а відповідність споруджених будівель та споруд встановленим нормам до відома спеціалізованих органів. Тобто, по даній категорії справ застосовується спеціальний досудовий порядок вирішення спорів. Проте, позивачі в позовній заяві не вказали та не надали доказів того, що ними вживались заходи досудового врегулювання спору, а саме, що позивачі зверталися до органу місцевого самоврядування з проханням узаконити самовільно реконструйоване житлове приміщення та отримали відмову. Навпаки, у позовній заяві позивачі зазначили, що заходи досудового врегулювання спору не проводились.

Некоректно, на переконання суду, зазначені позивачами і позовні вимоги в прохальній частині поданої ними позовної заяви. Так, із доданого до позовної заяви свідоцтва про право власності на квартиру, виданого 12.04.2002р., відомо, що дана квартира належить позивачам на праві особистої (приватної) власності, зокрема така належить ОСОБА_1 1/4 частка, ОСОБА_2 1/4 частка, ОСОБА_3 1/4 частка та ОСОБА_4 1/4 частка. Такі ж ідентичні позовні вимоги позивачі зазначили у прохальній частині позову (визнати право приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 1/4 частки, ОСОБА_2 1/4 частки, ОСОБА_3 1/4 частки та ОСОБА_4 1/4 частки), без вказівки на зміну площі чи інших характеристик квартири і т.д.

Також позивачами не дотримано вимог положень ч.4 ст.177 ЦПК України щодо додання до позовної заяви документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі. Так, позивачі у позові вказують, що ціна позову становить 799 869 грн. та що вони очікують понести у зв`язку з розглядом справи витрати зі сплати судового збору в сумі 7998,69 грн. (1 % від ціни позову). Водночас ними до позовної заяви додано квитанції про сплату судового збору на загальну суму 7990 грн. замість попередньо вірно визначеної суми судового збору у розмірі 7998,69 грн.

Вищезазначені обставини позбавляють можливості суд вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з вимогами ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити позивачам терміном сім днів із дня отримання копії ухвали суду.

Враховуючи наведене та керуючись ст.185 ЦПК України, суддя -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Мостиської міської ради Львівської області про визнання права власності на житловий будинок - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 строк для усунення недоліків сім днів з дня вручення копії ухвали про залишення заяви без руху та роз`яснити, що у випадку виконання ними у встановлений строк відповідних вимог ухвали суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання, інакше така вважається неподаною та повертається позивачам з усіма доданими документами.

Ухвала є остаточною та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ю.В. Кічак