провадження № 2/619/356/25
РІШЕННЯ

іменем України

04 лютого 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибока Є.А.
за участю:секретаря судового засіданняЛоманової І.А.

Справа № 619/10012/24

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: Дергачівська міська рада;

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Стислий виклад позиції сторін.

11 грудня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Дергачівської міської ради, в якому просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 на три місяці. В обґрунтування позову зазначив, що згідно зі свідоцтвом про право особистої власності на жилий будинок, виданого на підставі рішення Слатінської селищної Ради народних депутатів № 771/132 від 09 березня 1993 року, ОСОБА_2 є власником 51/200 частин житлового будинку з надвірними будівлями, розташованим по АДРЕСА_1 . 09.04.1993 вказані 51/200 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , зареєстровані в Слатінському МПТІ за ОСОБА_2 в реєтровій книзі № 13 за реєстровим № 1755. Його батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Мати - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді 51/200 частин житлового будинку з надвірними будівлями, розташованими за адресою: АДРЕСА_1 . Його батько ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Спадщину після його смерті на своє ім`я на 51/200 частину житлового будинку з господарчими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 отримала його сестра ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 04.12.2019 року, виданим приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Смоляною В.В. за реєстровим № 3315. Однак, він не звернувся протягом 6-ти місяців після смерті спадкодавця до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, так як вважав, що як єдиний спадкоємець, враховуючи наявність заповіту на його ім`я є таким, що прийняв спадщину. Крім того, він дзвонив приватному нотаріусу з питання прийняття спадщину і вона йому сказала, що до неї треба звертатись по сплину шести місяців, після смерті спадкодавця. Спадкодавець з ним не проживала, а проживала одна в житловому будинку, який є предметом спадщини. Крім того, із-за військової агресії рф проти України с-ще Слатине є під постійними обстрілами ворожої артилерії, Дергачі також знаходяться в безпосередній близькості від кордону, боючись за свою безпеку, виїздив до іншої області. Коли у нього випала нагода навідатися до материнського будинку в АДРЕСА_1 , він серед інших правовстановлюючих документів, знайшов заповіт, складений ОСОБА_2 на його ім`я. Дізнався про нього нещодавно, коли здійснював генеральне прибирання в вищевказаному житловому будинку, та серед особистих речей спадкодавиці знайшов оригінал свідоцтва про право власності та оригінал заповіту складного на його ім`я спадкодавцем. Згідно заповіту від 25 листопада 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Смоляною В.В. за реєстровим № 2006, його мати ОСОБА_2 належну їй 51/200 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 заповіла йому - своєму синові ОСОБА_1 . Після чого він звернувся з заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Копил В.В. 29.11.2024 приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Копил В. надала йому лист роз`яснення щодо порядку подачі заяви про прийняття спадщини та заведення спадкової справи, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , в якому зазначила, по спадкоємець, який бажає прийняти спадщину але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого законом (шість місяців) не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вказала, що він має право звернутися до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку з чим змушений звернутись з даним позовом до суду. Вказує, що строк який він пропустив для прийняття спадщини складає лише 5 днів.

Представник відповідача Дергачівської міської ради Шенькарук С.М. надала до суду заяву, в якій вказала, що проти позову не заперечує.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

12 грудня 2024 року судом постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 10 год 00 хв 15 січня 2025 року. Направлено відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Запропоновано відповідачу подати до суду відзив на позов в строк до 08 січня 2025 року.

15 січня 2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження. Призначено справу до судового розгляду по суті на 10 год 00 хв 04.02.2025.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, представник позивача адвокат Мироненко С.М. надала до суду заяву, у якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити та справу розглядати без участі сторони позивача.

У судове засідання представник відповідача Дергачівської міської ради Шенькарук С.М. не з`явилася, надала до суду заяву, в якій просила справу розглядати без участі представника Дергачівської міської ради, проти позову не заперечує.

Частиною третьою статті 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , його батьками є: батько - ОСОБА_3 , мати: ОСОБА_2 , актовий запис про народження № 101.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ОСОБА_5 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 , її батьками є: батько - ОСОБА_3 , мати: ОСОБА_2 , актовий запис про народження № 48.

Згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до Довідки № 415 про реєстрацію місця проживання особи, за відомостями Слатинської селищної ради місце проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 з 23.12.2005.

Згідно зі Свідоцтвом про право особистої власності на жилий будинок, виданого на підставі рішення Слатінської селищної Ради народних депутатів № 771/132 від 09 березня 1993 року, ОСОБА_2 є власником 51/200 частин житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого у АДРЕСА_1 . 09.04.1993 вказані 51/200 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , зареєстровані в Слатінському МПТІ за ОСОБА_2 в реєтровій книзі № 13 за реєстровим № 1755.

Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 04.12.2019, виданим приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Смоляною В.В. за реєстровим № 3315, спадщину після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що складається з 51/200 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 отримала його дочка - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно заповіту від 25 листопада 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Смоляною В.В. за реєстровим № 2006, ОСОБА_2 належну їй 51/200 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 заповіла своєму синові ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Згідно з повідомленням приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Копил В.В. вих. № 735/01-16 від 29.11.2024, спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 не може бути заведена на даний час, оскільки спадкоємець за заповітом ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини у встановлений ст. 1270 ЦК України строк не подав, у зв`язку з чим рекомендовано звернутися до суду.

Мотиви суду.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

Суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги позивача.

Згідно з ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (статті 1217 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судом досліджено кожний доказ, наданий сторонами, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п. 27 постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»), при цьому жодна із сторін не була поставлена судом у менш сприятливе становище, порівняно з іншою стороною, на чому наголошується у практиці Європейського суду з прав людини.

У частинах першої та другої статті 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Судом установлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 за життя склала заповіт, який було посвідчено 25 листопада 2020 року приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Смоляною В.В. ОСОБА_6 за реєстровим номером № 2006, відповідно до якого, належну їй 51/200 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 заповіла своєму синові ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Отже, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України передбачено: якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у абз.3 п.24 своєї постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив судам, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

В абз. 6, 7 п. 24 вище зазначеної постанови Верховного Суду України вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17; від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц; від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20; від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє по теперішні й час.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17 провадження 61-38298св18) вказав, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Введення в Україні воєнного стану є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 строк на подання заяви про прийняття спадщини був пропущений, оскільки із-за військової агресії рф проти України с-ще Слатине перебуває під постійними обстрілами ворожої артилерії, м. Дергачі також знаходяться в безпосередній близькості від кордону, побоюючись за свою безпеку, виїздив до іншої області, що є поважною причиною такого пропуску, а тому є підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Отже, обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд вважає об`єктивними.

З огляду на викладене, суд визначає позивачу додатковий строк 3 місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання ним до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 12, 13, 81, 83, 89, 258, 259, 263-265, 268, 351, 352, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 на три (три) місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

відповідач: Дергачівська міська рада, місце знаходження: Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, площа Перемоги, буд. 5, ідентифікаційний код 04059496.

Повне судове рішення складено 04 лютого 2025 року.

Суддя Є. А. Болибок