БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 515/675/24
Провадження № 2-ві/497/1/25
УХВАЛА

про розгляд заяви про відвід судді

07.02.2025 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Кодінцевої С.В.,

за участю секретаря - Мунтянової В.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Болград заяву адвоката Давиденка Костянтина Вікторовича - представника позивача ОСОБА_1 про відвід судді Болградського районного суду Одеської області Кравцовій Аллі Валентинівні, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Болградського районного суду Одеської області Кравцової А.В. перебуває на розгляді цивільна справа № 515/675/24 за позовом представника позивачів ОСОБА_1 і ОСОБА_2 - адвоката Давиденка Костянтина Вікторовича до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно та визнання заповіту недійсним.

06.02.2025 через підсистему Електронний суд надійшла заява адвоката Давиденка Костянтина Вікторовича - представника позивача ОСОБА_1 про відвід судді Кравцовій А.В., яка є головуючою у вищезазначеній справі (а.с.1-3).

В обґрунтування заяви представник позивача стверджує, що в провадженні Болградського районного суду Одеської області знаходиться справа № 515/675/24 за позовом адвоката Давиденка Костянтина Вікторовича - представника позивачів ОСОБА_1 і ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно та визнання заповіту недійсним, головуюча суддя - Кравцова А.В

Представництво інтересів ОСОБА_3 здійснює адвокат Деревенський Ігор Юрійович, який тривалий час, до того як стати адвокатом працював в Болградському районному суді Одеської області на посаді секретаря та помічника судді.

Вказані обставини на його, представника думку є підставою для відводу від розгляду вищезазначеної справи судді Кравцової А.В. оскільки є об`єктивні сумніви в її неупередженості.

ОСОБА_4 працював, як він зазначив вище, в Болградському районному суді Одеської області, на підтвердження надав частину його декларацій, які наявні в відкритому доступі на сайті НАЗК (посилання - ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та за цей час з високою ймовірністю склав приятельські відносини с усіма суддями та працівниками апарату суду, що унеможливлює взагалі розгляд справи в Болградському районному суді Одеської області, що робить всіх працівників суду прямо чи побічно заінтересованих у результаті розгляду справи.

Також на думку про заінтересованість пряму чи побічну у розгляді справи його, представника наштовхує той факт, що 14 листопада 2024 року, він просив відкласти судове засідання через його участь у розгляді двох кримінальних справ (в обох справах особам обрано запобіжний захід) в Саратському районному суді Одеської області та надав докази цього. Суд замість того, щоб відкласти розгляд справи на іншу дату розглянув та задовольнив клопотання представника Відповідача навіть не вислухавши його думку, чим порушив процесуальні права. Представник стверджу, що він просив саме відкласти розгляд справи, тобто не розглядати ні його клопотань, ні клопотань представника Відповідача. Отже, розгляд клопотань представника Відповідача по суті справи, в той час коли він просив розгляд справи відкласти, зайвий раз доводить його думку щодо упередженості суду та прямої або побічної зацікавленості у результаті розгляду справи та яскраво демонструє прихильність до колишніх працівників суду.

Взагалі вважає, що в цій ситуації жоден суддя Болградського районного суду Одеської області не може розглядати зазначену справу.

Крім того зазначена справа взагалі через помилку лише судді Саратського районного суду Одеської області надійшла до розгляду до Болградського районного суду Одеської області, оскільки більша частина нерухомого майна, як в кількісному так і в ціновому виразі знаходиться на території колишнього Татарбунарського (нині Білгород-Дністровського) району Одеської області та розглядатись взагалі вона має в Татарбунарському районному суді Одеської області.

Раніше, про те що адвокат Деревенський Ігор Юрійович працював в Болградському районному суді Одеської області він не знав та не міг дізнатись, тому що був в зазначеному суді один раз в житті, в 2019 році всього кілька годин, та нікого не знає, а дізнався він цю інформацію 01.02.2025 року випадково від свого знайомого. Згідно веб-порталу Судова влада України, в Болградському районному суді Одеської області в нього фігурує лише ця справа.

Дослідивши заяву про відвід, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до положень ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу.

Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд не вбачає підстав для виклику учасників.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України - у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Так, підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у ст. 36 ЦПК України, згідно якої суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Судом встановлено, що в обґрунтування підстав для відводу головуючої судді представник позивача Давиденко К.В. посилається на те, що є обґрунтовані сумніви в неупередженості судді Кравцової А.В., оскільки адвокатом на стороні відповідача по справі № 515/675/24 за позовом адвоката Давиденка Костянтина Вікторовича - представника позивачів ОСОБА_1 і ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно та визнання заповіту недійсним є адвокат Деревенський Ігор Юрійович, який раніше працював у Болградському районному суді Одеської області на посаді секретаря судового засідання та помічника судді. Вказує на те, що адвокат Деревенський І.Ю. за час роботи в суді з високою ймовірністю склав приятельські відносини с усіма суддями та працівниками апарату суду, що унеможливлює взагалі розгляд справи в Болградському районному суді Одеської області, що робить всіх працівників суду прямо чи побічно заінтересованих у результаті розгляду справи.

З огляду на викладене суд не погоджується з доводами представника заявника з приводу заявленого відводу, адже вони не є таким, що відповідають приписам статті 36 ЦПК України, також не вбачається упередженості судді та прямої або побічної зацікавленості у результаті розгляду справи, не демонструється яскрава прихильність до колишніх працівників суду, які наразі не є такими та займаються адвокатською діяльністю, прямо чи опосередковано не пов`язані з судом.

Однак суд з метою недопущення порушення прав позивачів, забезпечення довіри, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві вважає, що заява про відвід судді повинна бути задоволена з наступних підстав.

Право позивача на справедливий суд закріплене в нормах міжнародного права, зокрема, у Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Відповідно до п. 12 Висновку N 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі "Гаусшильдт проти Данії", "Мироненко і Мартиненко проти України" зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Гаусшильдт проти Данії" вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі "Мироненко і Мартиненко проти України").

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" зазначено, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду". Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". У випадку ж самовідводу сам суддя повинен бути переконаним, що є достатньо фактів, що свідчать про його безсторонність. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться".

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу, відповідно, - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

За таких обставин, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це може бути розцінено як порушення прав особи на справедливий суд.

При розгляді заяви про відвід, слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини (справи "Пуллар проти Сполученого Королівства" і "Томанн проти Швейцарії", а також "Екедемі Трейдинг ЛТД та інші проти Греції" і "Дактарас проти Литви") наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

Отже, не задоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

Враховуючи викладене, оскільки у позивача наявні сумніви щодо упередженості та об`єктивності головуючого судді при розгляді вказаної справи, з метою забезпечення впевненості учасників справи в тому, що справа буде розглянута безстороннім, неупередженим та об`єктивним судом, суд вважає можливим заяву про відвід головуючого судді задовольнити, а справу передати до канцелярії суду для визначення іншого судді у порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 33, 36, 39, 40, 258-260, 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Давиденка Костянтина Вікторовича - представника позивача ОСОБА_1 про відвід судді Болградського районного суду Одеської області Кравцовій Аллі Валентинівні - задовольнити.

Матеріали цивільної справи № 515/675/24 за позовом представника позивачів ОСОБА_1 і ОСОБА_2 адвоката Давиденка Костянтина Вікторовича до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно та визнання заповіту недійсним - передати до канцелярії суду для його перерозподілу в порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею.

Ухвала про відвід судді апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: ? ? ? ? __________ С.В.Кодінцева