Справа № 951/60/25
Провадження №2-о/951/24/2025
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

04 лютого 2025 року селище Козова

Суддя Козівського районного суду Тернопільської області Чапаєв Р.В., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Козівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

Заявник, в інтересах якого діє представник адвокат Крамар В.П., звернувся до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Згідно з ч.1 ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ч.9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутністю такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Зокрема, чинне цивільне процесуальне законодавство не регулює залишення без руху заяви, поданої в порядку окремого провадження. Тому, при вирішенні питання щодо залишення без руху заяви, поданої в порядку окремого провадження, суд керується положеннями ЦПК України, якими врегульовано порядок залишення без руху позову.

Ознайомившись зі змістом поданої заяви, суд приходить до висновку, що вказана заява підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.

Згідно з ч. 4 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Частиною 3 ст.42 ЦПК України також передбачено, що у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Між тим, в прохальній частині поданої заяви міститься вимога щодо встановлення факту, що має юридичне значення, а саме встановити факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 . Як зазначає заявник, метою встановлення такого факту є те, що невідповідність в документах створює для нього проблеми із неможливості здійснення належного захисту прав та інтересів батька, який є чоловіком літнього віку, а тому, він потребує регулярного нагляду за своїм станом здоров?я зі сторони лікарів, при цьому береться до уваги наявність родинного зв?язку із особою пацієнта. Крім того, складність виникає також, при представленні інтересів батька і в інших установах, зокрема, пенсійних органах, органах соціального захисту населення, судових органах тощо. Проте заявник у поданій заяві , відповідно до ст.42 ЦПК України, не вказує заінтересованою особою ОСОБА_3 , права та інтереси якого прагне захистити заявник.

Так, згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995, забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суддя зобов`язаний провести підготовчі дії, зокрема, з`ясувати, які фізичні особи і організації можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи і підлягають виклику в судове засідання, у необхідних випадках запропонувати заявникові та заінтересованим особам подати додаткові докази на підтвердження заявлених вимог чи заперечень проти них. Правильність встановлення заінтересованої особи залежить від визначення мети, для якої особі необхідно встановити той чи інший юридичний факт. Заінтересованими особами є особи, які беруть участь у справі та які мають юридичну заінтересованість. Це коло визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права і обов`язки.

Суд роз`яснює, що до заінтересованих осіб віднесено: 1) осіб, взаємовідносини яких із заявником залежать від мети факту, що підлягає встановленню; 2) організації і установи, в яких заявник реалізовуватиме рішення про встановлення юридичного факту, тобто в яких будуть здійснені права осіб, що виникли внаслідок судового встановлення юридичного факту. Саме ці групи заінтересованих осіб притягуються до участі у справах окремого провадження. Права заінтересованих осіб знаходяться у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту своєчасно заявити про порушення чи оспорювання їх суб`єктивних прав у зв`язку із встановлюваним судом фактом.

В даному разі, враховуючи зазначену у заяві мету встановлення факту, що має юридичне значення, рішення у цій справі може вплинути на права та законні інтереси ОСОБА_3 , а також у нього можуть виникнути правовідносини, пов?язані із цим рішенням, від рішення у цій справі можуть залежати встановлені Законом взаємовідносини між заявником та ОСОБА_3 .

Крім того, відповідно до ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Тобто за змістом цієї статті суди встановлюють юридичні факти тільки у разі, коли особою вчинено всі можливі заходи по отриманню необхідних документів. І тільки у разі наявності об`єктивних причин, які не залежать від волі особи, що обумовлюють неможливість отримання документу на підтвердження юридичного факту, такий факт може встановити суд у порядку окремого провадження.

Відповідно до абзацу першого пункту 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Верховний Суд України у листі від 01.01.2012 вказав, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення належать до юрисдикції суду за умов, якщо заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо).

Згідно з частиною першою статті 22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку.

Порядок внесення змін до актових записів цивільного стану регулюють Правила внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 №96/5, зареєстровані в Міністерстві юстиції України 14.01.2011 за №55/18793 (далі - Правила №96/5).

Відповідно до пунктів 1.1, 1.5 Правил №96/5 внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться відділами державної реєстрації актів цивільного стану міжрегіонального управління Міністерства юстиції України у випадках, передбачених чинним законодавством. У разі відмови у внесенні змін до актових записів цивільного стану у висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану вказуються причини відмови та зазначається про можливість оскарження його у судовому порядку.

Згідно з п. 2, 3, 9, 11 постанови Пленуму Верховного суду України від 07.07.1995 № 12 «Про практику розгляду судами справи про встановлення неправильності запису в актах громадянського стану», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення неправильності записів при реєстрації в державних органах актів народження, смерті, одруження, розірвання шлюбу, встановлення батьківства, зміни прізвища, імені та по батькові громадянина в тому разі, коли органами реєстрації актів громадянського стану відмовлено заявникові у внесенні змін до записів у актах громадянського стану або коли з цього приводу є спір між заінтересованими особами.

Заявник вказує в заяві, що він звертався до Козівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та долучає відповідну заяву звернення. Однак, до матеріалів заяви не долучено відповідної письмової відмови від органу ДРАЦС.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 та 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладені обставини, приходжу до висновку, що подану заяву слід залишити без руху для усунення встановлених недоліків, надавши заявнику десятиденний строк, який обраховувати з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Керуючись ст.175, 177, 185, 294 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , заінтересові особи: Козівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення зазначених недоліків заяви, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає її вимоги, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Роз`яснити заявнику, що у разі невиконання у вказаний в ухвалі строк вимог, заява буде вважатися неподаною і повернута. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному вебпорталі судової влади України за вебадресою http://court.gov.ua/fair/sud.

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р.В. Чапаєв