УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/3948/24

03 лютого 2025 року

Костопільський районний суд Рівненської області в складі

головуючого судді Цвіркуна О.С.

з участю секретаря судового засідання Забейди А.В.

представника позивачки адвоката Сампара Н.М.

представника відповідачки адвоката Ромашко Л.Г.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Костопільського районного суду Рівненської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним.

31.01.2025 представником позивачки через «Електронний суд» було подано заяву про зміну предмету позову, в якій просить суд викласти позовні вимоги в наступній редакції:

- визнати недійсним заповіт посвідчений Новак Р.М., секретарем Великомидської сільської ради 16.10.2020 року і зареєстрований в реєстрі за № 55;

Визнати недійсними:

- свідоцтво про право на спадщину за заповітом, видане 07.05.2024 року та зареєстроване в реєстрі за № 859 приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Матросовою А.М.., яким посвідчено, що спадкоємцем в заповіті майна померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_4 ;

- свідоцтво про право на спадщину за заповітом, видане 07.05.2024 року та зареєстроване в реєстрі за № 860 приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Матросовою А.М.., яким посвідчено, що спадкоємцем в заповіті майна померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_4 , скасувати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:005:0047 площею 1,9566 га, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, припинивши за ОСОБА_4 право власності на зазначену земельну ділянку та визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :03:005:0047 площею 1,9566 га. в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_3 ;

- свідоцтво про право на спадщину за заповітом, видане 07.05.2024 року та зареєстроване в реєстрі за № 861 приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Матросовою А.М.., яким посвідчено, що спадкоємцем в заповіті майна померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_4 , скасувати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:003:0021 площею 0,6732 га, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, припинивши за ОСОБА_4 право власності на зазначену земельну ділянку та визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 623480400:02:003:0021 площею 0,6732 га. в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_3 ;

- свідоцтво про право на спадщину за заповітом, видане 07.05.2024 року та зареєстроване в реєстрі за № 862 приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Матросовою А.М.., яким посвідчено, що спадкоємцем в заповіті майна померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_4 , скасувати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:003:0081 площею 0,7564 га, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, припинивши за ОСОБА_4 право власності на зазначену земельну ділянку та визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:003:0081 площею 0,7564 га. в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_3 ;

- свідоцтво про право на спадщину за заповітом, видане 07.05.2024 року та зареєстроване в реєстрі за № 863 приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Матросовою А.М.., яким посвідчено, що спадкоємцем в заповіті майна померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_4 , скасувати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:004:0112 площею 1,8662 га, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, припинивши за ОСОБА_4 право власності на зазначену земельну ділянку та визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :03:004:0112 площею 1,8662 га. в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_3 .

В обґрунтування зазначила, що після ознайомлення з матеріалами спадкової справи, прийшла до переконання, що первісні позовні вимоги не відновлять порушеного права позивачки, а тому керуючись чинним цивільно процесуальним законодавством вважає за можливе змінити предмет позову шляхом доповнення вимогами про скасування свідоцтв про право на спадщину за заповітом та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Окрім того, просила суд звільнити позивачку від сплати судового збору, оскільки остання не працює з 2004 року.

Представник позивачки в підготовчому судовому засіданні просила суд прийняти заяву про зміну предмета позову.

Представник відповідачки в підготовчому судового засіданні, звернула увагу суду, що у заяві про зміну предмета позову не зазначено ціни позову.

Суд заслухавши пояснення сторін, дослідивши заяву про зміну предмета позову, приходить до таких висновків.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Так, заява про зміну предмета та підстави позову має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, викладені у ст. 175,177 ЦПК України.

Зі змісту заяви про зміну предмету позову вбачається, що позивачка просить доповнить позовну заяву, п`ятьма похідними вимогами немайнового характеру, а саме про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за заповітом та чотирьома вимогами майнового характеру, а саме визнати за нею право власності на чотири окремі земельні ділянки в порядку спадкування.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування, ціна позову визначається - вартістю майна.

Відповідно до Закону України «Про оцінку земель» вартість земельної ділянки - еквівалент цінності земельної ділянки, виражений у ймовірній сумі грошей, яку може отримати продавець.

Вартість земельної ділянки визначається відповідно до норм Закону України «Про оцінку земель».

Згідно ст.5 Закону України «Про оцінку земель» при спадкуванні земельних ділянок використовується нормативна грошова оцінка, яка відповідно до ст.13 цього закону є обов`язковою при спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом).

Відповідно до ст 20 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка оформлюється у вигляді витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної діяльності.

З заяви про зміну предмета позову та доданих документів вбачається, що вказаний витяг до заяви не додано.

Таким чином, позивачу необхідно зазначити ціну позову, виходячи з вартості земельних ділянок, визначеної відповідно до норм Закону України «Про оцінку земель».

Відповідно до ч.3 ст.176 ЦПК України, у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою.

З доданих до заяви додатків встановлено, що позивачкою не додано документу, що підтверджує сплату судового збору, натомість представник позивачки просить суд звільнити її від сплати судового збору, оскільки позивачка ніде не працює з 2004 року.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Нормами ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

Тобто, підставою для звільнення від сплати судового збору є такий, обумовлений виключними обставинами, майновий стан сторони, який об`єктивно унеможливлює сплату нею судового збору у відповідному розмірі.

Відповідно до положень ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Так, представник позивачки адвокат Сампара Н.М. вказує, що позивачка ОСОБА_1 з 2004 року не працює та не має доходу та на підтвердження вказаних обставин посилається на довідку, яка додана до позовної заяви.

Щодо довідки, то суд зазначає, що дана довідка відображає лише те, що згідно трудової книжки, позивачка з 06.09.2004 року не працювала, однак така довіка не відображає реальний фінансовий та майновий стан позивачки.

Таким чином, всупереч наведеним правовим нормам, позивачкою ОСОБА_1 не додано доказів на підтвердження скрутного матеріального стану, що перешкоджає виконати вимоги законодавства, щодо оплати судового збору.

У статті 129 Конституції України, однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відмова у звільненні від сплати судового збору, відстрочці або розстрочці його сплати не порушує положення п.1 ст.6 Конвенції прозахист правлюдини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про відсутність достатніх підстав для звільнення позивачки від сплати судового збору.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Таким чином, позивачці ОСОБА_1 небхідно сплатити судовий збір за вимоги майнового характеру у розмірі визначеному Законом України «Про судовий збір» станом на день заяви до суду на рахунок:

Отримувач коштів - ГУК у Рівн.обл/Костопіль м.тг/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38012494

Банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача - UA0017523

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу судовий збір за позовом ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що визначити розмір судового збору, який необхідно сплатити позивачці в даному випадку, суд не має можливості, оскільки позивачем ціна позову щодо вартості земельних ділянок не визначена.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175 і ст. 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

Оскільки, у заяві ОСОБА_1 про зміну предмету позову, не зазначено ціни позову, до заяви не долучено документів на підтвердження вартості земельних ділянок, а також не сплачено судовий збір, то суд приходить до висновку, що така заява згідно ст.185 ЦПК повинна бути залишена без руху, а позивачу наданий строк для усунення недоліків.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про зміну предмету позову залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків заяви - десять днів з дня отримання заявником ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не виконання ухвали суду - заява про зміну предмета позову, на підставі ст.185 ЦПК України буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. С. Цвіркун