Справа №: 398/283/25
провадження №: 2/398/1172/25
УХВАЛА

Іменем України

"26" січня 2025 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Голосеніна Т.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» про виділ в натурі частки із майна, яка перебуває у спільній частковій власності,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» про виділ в натурі частки із майна, яка перебуває у спільній частковій власності.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, серед іншого, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюють ся.

Звертаючись до суду з зазначеним позовом, позивач зазначає, що позов не містить вимог майнового характеру, проте зазначене твердження позивача є хибним.

У позовній заяві позивач просить виділити в натурі із спільної часткової власності в окремий об`єкт нерухомого майна належну позивачу частку нерухомого майна, а також просить визнати за позивачем право власності на виділений об`єкт нерухомого майна.

Відповіднор до Постанови ВП ВС від 25.08.2020 року у справі № 910/13737/19 визначено, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, позивач при звернені до суду повинен був зазначити ціну позову.

Відповідно до п.9,10 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Тобто, ціна позову повинна бути визначена на момент пред`явлення позову з урахування грошової оцінки - об`єктивної ринкової вартості об`єкта.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Однак, позивачем в позовній заяві взагалі не вказано ціну позову, яка відповідає фактичній (ринковій) вартості спірного майна на день звернення до суду, виходячи з дійсної вартості на час розгляду справи, відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Зокрема, не подано звіт про оцінку ринкової вартості нерухомого майна.

Таким чином, позивачу необхідно визначити ціну позову, обумовлену дійсною вартістю майна та надати підтвердження визначення дійсної вартості майна.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем при звернені до суду надано дві квитанції про сплату судового збору в загальному розмірі 2422,40 грн., проте, не визначення позивачем ціни позову позбавляє суд права визначити суму судового збору, який підлягає сплаті.

Згідно п.п.1 п.1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем судовий збір справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру від прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів від прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні ціни позову, позивачу необхідно доплатити різницю несплаченого судового збору на р/р UA0011561, , отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.), отримувач платежу ГУК у Кіров.обл./тг м.Олексан/22030101, код класифікації бюджету 22030101.

У зв`язку з вищевикладеним суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху для виконання позивачем вищенаведених вимог у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» про виділ в натурі частки із майна, яка перебуває у спільній частковій власності - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення йому даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.В.Голосеніна