єдиний унікальний номер справи 546/60/25
номер провадження 2/546/189/25
У Х В А Л А

31 січня 2025 року м. Решетилівка

Суддя Решетилівського районного суду Полтавської області Романенко О.О., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Виконавчий комітет Решетилівської міської ради Полтавської області, про розірвання шлюбу та визначення місця проживання малолітньої дитини,-

в с т а н о в и в :

22.01.2025 до Решетилівського районного суду Полтавської області надійшла вищевказана позовна заява. У своїх вимогах позивачка просить суд:

- шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 25.11.2015 Виконавчий комітетом Потічанської сільської ради Решетилівського району Полтавській області, розірвати;

- визначити місце проживання малолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 ;

- судові витрати, що пов`язані із розглядом даної справи покласти на відповідача.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що 25.11.2025 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено шлюб, від даного шлюбу мають спільну доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .. Протягом останнього часу відносини між позивачем та відповідачем стали погіршуватися, часто виникають непорозуміння, які призводять до сварок, стало важко знаходити спільну мову та проживати разом. У зв`язку із фактичним припиненням шлюбних відносин, подальше життя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача та відповідача, а також негативно впливає на їх дитину. У зв`язку з чим, шлюб підлягає до розірвання.

На даний час позивачка з дочкою проживають окремо від відповідача за адресою: АДРЕСА_1 .

Проте, згідно витягу з реєстру територіальної громади їх донька ОСОБА_3 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Враховуючи те, що між позивачкою та відповідачем часто виникають суперечки з приводу непорозумінь щодо місця проживання спільної дитини, задля уникнення таких непорозумінь та забезпечення належних умов розвитку їхньої доньки існують достатні підстави для визначення місця проживання ОСОБА_3 разом з матір`ю - ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями, 22.01.2025 справу передано на розгляд головуючому судді Романенко О.О.

Статтями 175 та 177 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів.

Вищенаведена позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме :

- п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України - у позовній заяві відсутній виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо визначення місця проживання дитини.

Зміст позову є вказівкою позивача на спосіб захисту вже порушеного права (ст. 16 ЦК України), однак в позові не вказано якими саме діями відповідач не визнає, порушує чи оспорює його права відносно місця проживання дитини.

В позовній заяві об`єднані дві позовні вимоги, які не підлягають розгляду в одному позовному провадженні (розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини), оскільки відсутня спільність предмету позову, позовні вимоги не однорідні. У справах про розірвання шлюбу передбачена можливість надання сторонам строку для примирення та зупинення в зв`язку із цим провадження у справі, що в свою чергу не передбачено при розгляді справи про визначення місця проживання дитини, оскільки це може призвести до безпідставного затягування розгляду позовних вимог про визначення місця проживання дитини.

Також, вимоги про визначення місця проживання дитини можуть залишатися невирішеними тривалий час, а вимоги про розірвання шлюбу повинні розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження. Окрім того, при розгляді такого спору обов`язковим є залучення органу опіки та піклування та надання ним відповідного висновку, тобто збільшується обсяг учасників процесу, що ускладнює вирішення справи в цілому.

У постанові Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 200/952/18 (провадження № 61-14859св19) зазначено, що під час вирішення питання про визначення місця проживання дитини участь органу опіки та піклування є обов`язковою, а позивач до заяви про визначення місця проживання дитини повинен надати висновок органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини з одним із батьків, характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (суд обов`язково враховує стан здоров`я і батьків, і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов, документи, що підтверджують право власності на житло.

Окрім того, відповідно до ч. 4, 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним, - обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Пунктом 72 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 року №866 передбачено, що для розв`язання спору, що виник між батьками, щодо визначення місця проживання дитини, один з батьків подає службі у справах дітей за місцем проживання дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (у разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини, довідку з місця навчання, виховання дитини, довідку про сплату аліментів (у разі наявності).

Під час розв`язання спорів між батьками щодо визначення місця проживання дитини служба у справах дітей має захищати інтереси дитини з урахуванням рівних прав та обов`язків матері та батька щодо дитини.

Суддя звертає увагу, що у разі визначення чинним законодавством позасудового порядку врегулювання спору, учасники цивільних правовідносин повинні його дотримуватися. Разом із тим, позивачем не зазначено, що ним перед відповідними органами ініціювалося питання щодо визначення місця проживання дитини та такими органами прийнято рішення, яке на думку позивача порушує його права та інтереси, тобто свідчить про наявність спору, який підлягає розгляду в судовому порядку.

Таким чином, у позовній заяві не викладено обставин і не зазначено доказів того, у чому конкретно полягає однорідність позовних вимог про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, які не взаємопов`язані між собою та регулюються різними нормами права. Також, в позовній заяві не зазначено, чи зверталася позивач до органу опіки та піклування, чи наявний висновок органу опіки та піклування про визначення місця проживання дитини з позивачем.

Суддя додатково роз`яснює, що у разі наявності домовленостей та згоди відповідача на визначення місця проживання дітей, дане питання можливо вирішити у позасудовому порядку, шляхом звернення до органу опіки та піклування про визначення місця проживання дитини (розпорядження органу опіки та піклування) чи шляхом укладання договору між батьками про визначення місця проживання дитини (нотаріальний договір).

Згідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У відповідності до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до п. 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163:2020, затверджених наказом державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 №144, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій». Відмітку про засвідчення копії документа проставляють нижче реквізиту «Підпис» на лицьовому боці останнього аркуша копії документа.

Проте, не всі надані позивачем копії письмових доказів засвідчені належним чином, зокрема: копії свідоцтва про народження ОСОБА_3 , серії НОМЕР_1 від 23.09.2016 (три примірники), копія довідки виданої Виконавчим комітетом Решетилівської міської ради №10-09/1/2985 від 12.11.2024 (три примірники), копія витягу з реєстру територіальної громади №2024/013728548 від 13.11.2024 (два примірники), копії картки платника податків на ім`я ОСОБА_1 виданого Решетилівським відділенням ПОДПІ 22.03.2016 року (два примірники), копія паспорта громадянина України на ім`я ОСОБА_1 (два примірники).

Окрім того, примірники позовної заяви для інших сторін не містять підпису позивача взагалі.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивач має надати належним чином завірені копії позовної заяви з належно завіреними копіями доданих до позовної заяви документів кількість яких повинна відповідати кількості учасників справи. Також суд вважає за необхідно роз`яснити, що в разі наявності у позивача наміру звернутися до суду лише з вимогою про розірвання шлюбу, позивач має подати до суду виправлену позовну заяву із зазначенням лише такої вимоги позову.

Враховуючи вищезазначені обставини, суддя позбавлений можливості вирішити питання відкриття провадження у справі, а тому позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.175, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Виконавчий комітет Решетилівської міської ради Полтавської області, про розірвання шлюбу та визначення місця проживання малолітньої дитини- залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви, зазначені у даній ухвалі, не будуть усунені, позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Суддя О.О. Романенко