У Х В А Л А

03 лютого 2025 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/7502/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О. Ф.,

перевіривши на відповідність вимогам ст. 356, 357 ЦПК України апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Солом'янського районного суду м. Києва

від 19 грудня 2024 року

у цивільній справі №760/22002/23 Солом'янського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про розірвання договору оренди, відшкодування матеріальної шкоди та зобов'язання вчинити дії

У С Т А Н О В И В:

Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 19 грудня 2024 року позов задоволено частково. Повний текст рішення складено 07 січня 2025 року.

30 січня 2025 року ОСОБА_1 безпосередньо до Київського апеляційного суду подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції від 19.12.2024 в частині відмови в задоволенні позовних вимог про стягнення неустойки за неповернення гаражного боксу після закінчення договору оренди від 12.08.2021. В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається на те, що 18.12.2024 його представником було подано заяву про збільшення позовних вимог в частині стягнення з відповідача 46 666,48 грн неустойки за прострочення повернення гаражного боксу з оренди, яка протокольною ухвалою суду від 18.12.2024 залишена без розгляду у зв'язку з порушенням порядку її подання. На думку позивача, рішення суду першої інстанції в частині відмовлених позовних вимог про стягнення неустойки підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про задоволення цих позовних вимог.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подав клопотання про звільнення його від сплати судового збору, посилаючись на тяжкий майновий стан.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Звертаючись до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 посилався на те, що незадовільний майновий стані і розмір судового збору за подання апеляційної скарги перевищує 5% його річного доходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, право суду, а не обов'язок, у порядку, передбаченому законом, зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

За приписами пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за клопотанням такої сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що з урахуванням майнового стану сторони, це повноваження суду вирішити питання про звільнення від сплати судового збору.

До того ж, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

При зверненні до суду із заявою про звільнення від сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності таких коштів для сплати судового збору.

Крім того, у розумінні приписів статті 8 Закону України "Про судовий збір" звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, особа має довести існування фінансових труднощів.

Водночас, ОСОБА_1 не надав до суду належних та вичерпних доказів наявності обставин існування фінансових труднощів, як на підставу для звільнення його від сплати судового збору.

Так, подаючи до суду заяву про звільнення від сплати судового збору, ОСОБА_1 в обґрунтування доводів тяжкого майнового стану надав наступні документи:

- довідку про доходи №3871 8282 7855 2808 про те, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в місті Києві (Солом`янський район) в м. Києві та отримує пенсію за віком. Також в даній довідці відображено дохід ОСОБА_1 за період з грудня 2023 року по листопад 2024 року;

- довідку Управління соціальної та ветеранської політики Соломянської РДА від 27.12.202.4 року, в якій зазначено, що ОСОБА_1 , згідно з електронною базою даних на обліку в Управлінні соціальної та ветеранської політики Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації на обліку не перебуває та допомоги і компенсацій не отримує;

- відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1-го по 3-ий квартал 2024 року;

- індивідуальні відомості про застраховану особу з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування за формою ОК-5, з якої вбачається, що ОСОБА_1 не працевлаштований;

- відповідь ГУ ДПС в м. Києві від 13.01.2025, з якої вбачається, що ОСОБА_1 не перебуває на обліку в ГУ ДПС у м. Києві як самозайнята особа, не являється керівником та засновником юридичних осіб, інформація про наявність відкритих рахунків та рахунків в цінних паперах рахунків у інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей відсутня.

Однак, надані ОСОБА_1 вищевказані відомості не можуть бути єдиним належним доказом існування фінансових труднощів, оскільки наявність в особи доходів підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору. Проте, до клопотання про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 таких відомостей за повний 2024 рік не долучив (попередній рік, який передує року, в якому подано апеляційну скаргу). Так, позивачем надано відомості з податкового органу лише за період з 1 по 3 квартал 2024 року, тоді як за приписами п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" такі відомості необхідно надати фізичній особі за попередній календарний рік, який передує року подання апеляційної скарги, тобто за повний 2024 рік (з 1 по 4 квартал). Не за повний 2024 рік відомості і в довідці про доходи №3871 8282 7855 2808, а саме по листопад 2024 року.

Отже, вищевикладені обставини свідчать про те, що на даний час відсутні підстави для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання до суду апеляційної скарги.

Крім того, статтею 136 ЦПК України передбачено право, а не обов`язок суду щодо відстрочення, розстрочення, зменшення розміру судового збору або звільнення від сплати судового збору. Сплата ж судового збору за подання апеляційної скарги, в силу положень частини 4 статті 356 ЦПК України, є процесуальним обов`язком особи, що звертається до суду з апеляційною скаргою. Визначення ж майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Суд зазначає, що обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим, безпідставне звільнення від його сплати окремих осіб може свідчити про надання одній із сторін незаконної переваги перед іншою.

Оскільки на даний час зазначені умови, за наявності яких ОСОБА_1 можна було б звільнити від сплати судового збору, відсутні, належних доказів, що підтверджують фінансові труднощі позивач не надав, суд доходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання відповідача про звільнення його від сплати судового збору.

У зв`язку з цим суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення апеляційної скарги без руху.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 4 ст. 6 Закону, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Відповідно до пп. 6 п.1 ч. 2. ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Згідно вимог Закону України "Про судовий збір" та з урахуванням фактично оспорваної позивачем суми (46 666,48 грн), при зверненні ОСОБА_1 до суду з даним позовом у 2023 році підлягав сплаті судовий збір в сумі 1 073,60 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду у даній справі становить 1 610 грн 40 коп. (1073,60х150%).

Отже, ОСОБА_1 за подання апеляційної скарги на рішення суду у даній справі необхідно сплатити судовий збір у сумі 1 610 грн 40 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026010; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме скаргу сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 136, 185, 356, 357 ЦПК України

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 19 грудня 2024 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: www.kas.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О. Ф. Мазурик