І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Лозова Харківської області
Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі:
головуючого - Харабадзе К.Ш.,
за участю секретаря - Петренко (Ляшенко) Ю.С.,
Справа № 629/5472/24
Номер провадження 2/629/46/25
позивач - Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк»
відповідачка ОСОБА_1
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу про стягнення заборгованості за кредитним договором,
Представник позивача в наданій відповіді на відзив просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, просив розгляд справи проводити за відсутності представника банку, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідачка в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся своєчасно та належним чином, судовою повісткою про виклик, причину неявки суду не повідомив.
Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог з таких підстав:
Судом встановлено, що відповідачка звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим власноруч підписала Анкету-заяву № б/н від 09.12.2009 та приєдналася до Умов та правил надання банківських послуг.
09.12.2009 відповідачкою власноруч було підписано довідку про умови кредитування з використанням платіжної картки «Кредитка Універсальна» 30 днів пільгового періоду, в якій обумовлено всі істотні умови кредитування, в тому числі процентну ставку 3% на місяць (36% на рік).
У процесі користування рахунком 22.03.2021 відповідачкою підписано Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, на підставі якої погоджені інші суттєві умови користування кредитним рахунком. Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг відповідачкою підписано у системі самообслуговування Приват24 за допомогою ОТР пароля, про що зазначено в полі підпис Клієнта із позначкою дати та часу. Використання ОТР пароля в якості простого електронного підпису погоджено із відповідачкою у Анкеті-Заяві від 11.03.2020, яка підписана відповідачкою власноруч на планшеті. Починаючи з 22.03.2021 відсотки нараховувалися відповідно до підписаної Відповідачкою Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, а саме згідно п. 1.3. у розмірі 40.8%.
У порушення норм закону та умов договору відповідачка зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконала.
Відповідачка наданими їй правами не скористалася, вказаний розрахунок відповідачкою не спростований.
Відповідно до статей 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
За змістом статті 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.
Згідно ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Щодо доводів відповідачки, викладених у відзиві на позовну заяву, суд зазначає на таке.
Банком надано всю необхідну інформацію в письмовому вигляді, результатом чого є факт підписання сторонами кредитного договору. Враховуючи, що законодавчо не встановлений обов`язок кредитора на відібрання підпису позичальника під наданою інформацією, доказом наявності факту ознайомлення відповідачки з умовами кредитування є положення ч. 2 ст. 638, ч. 2 ст. 642 ЦК України, тобто фактичне прийняття пропозиції до укладання договору дією (отримання кредиту боржником та сплата ним періодичних платежів). Таким чином, кредитний договір укладений відповідно до норм чинного законодавства та є чинним.
До матеріалів позовної заяви долучено "Довідку про умови кредитування з використанням кредитки "Універсальна, 30 днів пільгового періоду", яка підписана власноруч Відповідачкою, з якої чітко вбачається, що Відповідачці встановлено поточну процентну ставку у розмірі 3% (36% на рік), вказано розміри комісій та штрафів тощо.
Тобто, сторонами при укладенні договору були обговорені усі істотні умови.
В зв`язку зі змінами у законодавстві - впровадженні нормами закону "Про споживче кредитування" паспорту споживчого кредиту відповідачка підписала паспорт споживчого кредиту від 22.03.2021 р., в якому також є інформація про відсоткові ставки по кредитування по картковим рахункам. Відповідачка не надавала банку жодного разу заперечення щодо розміру відсоткової ставки, при цьому частково постійно погашала заборгованість, що свідчить про обізнаність клієнта з умовами кредитування.
Далі у процесі користування рахунком 22.03.2021 відповідачкою підписано Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг (копія додається до позовної заяви), на підставі якої погоджені інші суттєві умови користування кредитним рахунком. Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг Відповідачкою підписано у системі самообслуговування Приват24 за допомогою ОТР пароля, про що зазначено в полі підпис Клієнта із позначкою дати та часу.
Банк надав до суду виписку з карткового рахунку, де чітко прослідковується, що відповідачці було встановлено кредитний ліміт та вбачається, що відповідачка користувалася грошима, вносила платежі, а отже й отримала кредитну картку "Універсальна", оскільки проведення вказаних операцій є неможливим без наявності картки.
З розрахунку заборгованості та наданої виписки про рух коштів чітко вбачається, що відповідачка на протязі всього строку постійно частково сплачувала заборгованість за договором, про що свідчать суми на погашення кредиту, відображені в графі «Сума погашення за наданим кредитом».
Розрахунок заборгованості не є первинним документом за своєю природою, а є інформаційним документом по факту обробки фактичного операційного руху грошових коштів по рахунку кредитної угоди, а також відображує стан нарахувань в певні періоду часу.
На підтвердження факту користування відповідачкою кредитними коштами, позивачем також надано виписку по рахунку.
Банківська виписка має статус первинного документа, що підтверджено Переліком типових документів, затвердженого наказом Мін`юсту від 12.04.12 р. № 578/5, згідно якого до первинних документів, які фіксують факт виконання операції та служать підставою для записів у регістрах бухобліку і в податкових документах, віднесені: касові, банківські документи; повідомлення банків; виписки банків; корінці квитанцій і касових чекових книжок.
Під час укладення кредитного договору діяла процентна ставка по кредиту в розмірі 3 % в місяць або 36% на рік. Далі процентна ставка була змінена, що підтверджується наказами банку.
Відповідно до тарифів Банку для карти "Універсальна GOLD" базова процентна ставка до 01.08.2020 становила 3,5% в місяць (або 42,00% на рік), а з 01.08.2020 процентна ставка була знижена з 3,5% до 3,4% в місяць, що відображено в розрахунку заборгованості.
Починаючи з 22.03.2021 відсотки нараховувалися відповідно до підписаної відповідачкою Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, а саме згідно п. 1.3. - у розмірі 40,8%. При цьому за погодженою ставкою Банком нараховано відсотків у розмірі 6581,99 грн.
Щодо посилання відповідачки про несплату заборгованості у зв`язку з настання надзвичайної ситуації та форс-мажорні обставини, то відповідно до п. 6-1 прикінцевих положень ЗУ « Про споживче кредитування», період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після дня його припинення або скасування у разі прострочення споживачем виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У разі допущення такого прострочення споживач звільняється, зокрема, від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором.
Щодо можливості проведення реструктуризації суд зазначає, що реструктуризація заборгованості за кредитним договором є правом банку, а не його обов`язком.
Крім того, відповідачкою ОСОБА_1 26.11.2024 було подано заяву для ознайомлення з матеріалами справи. Відповідачка отримала матеріали цивільної справи 26.11.2024 о 11:40 год., після чого о 12:20 год. повернула матеріали справи з відміткою про відмову ознайомлюватися з матеріалами справи.
Щодо клопотання відповідачки щодо залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з тим, що розрахунок заборгованості по договору споживчого кредиту б/н від 09.12.2009, інші докази, були надані з порушенням вимог стандартів ДСТУ 4163-2020 та заяви про надання документів за переліком, додатків до позову від 29.08.2024, які повинні відповідати за чинним стандартом ДСТУ 4163-2020, то суд зазначає, що підстави для залишення позовної заяви без розгляду чітко передбачені ст. 257 ЦПК України, і питання відповідності поданої позовної заяви з додатками вимогам чинного законодавства, відноситься виключно до компетенції суду. Суд зауважує, що зазначений відповідачкою стандарт поширюється на організаційно-розпорядчі документи, а саме, на постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти, листи тощо, створені в результаті діяльності: органів державної влади України, органів місцевого самоврядування; підприємств, установ, організацій та їх об`єднань усіх форм власності. Натомість ні Умови та правила надання банківських послуг, ні розрахунок заборгованості, складений позивачем, не входить до переліку організаційно-розпорядчих документів. Отже, вказаний відповідачкою стандарт не може бути застосований. Розрахунок заборгованості, наведений банком, підписаний представником АТ КБ ПриватБанк Меркуловою В.В. Матеріали справи містять довіреність, видану на ім`я зазначеного представника, якою передбачено право працівника від імені банку подавати, підписувати, пред`являти та підтримувати позови, у тому числі цивільні позови у кримінальних справах, скарги, клопотання, пояснення, заяви й інші процесуальні документи.
Таким чином, заявлений позов базується на вимогах закону, є повністю обґрунтованим, а тому, і підлягає задоволенню. Всупереч положенням ст. ст. 12, 81 ЦПК України відповідачка не надав доказів, які обґрунтовують заперечення щодо позовних вимог.
Вирішуючи заяву відповідачки щодо застосування строку позовної давності, суд доходить до такого.
Згідно зі статтею 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність установлюється тривалістю у три роки /стаття 257 ЦК України/.
Частиною 1 статті 259 ЦК України встановлено, що позовна давність, встановлена законом, може бути збільшена за домовленістю сторін. Договір про збільшення позовної давності укладається у письмовій формі.
Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові / ч. 3, ч. 4 ст. 267 ЦК України).
За змістом статей 256, 261 ЦК України позовна давність є строком пред`явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушене, так і тими суб`єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи носія порушеного права (інтересу).
При цьому і в разі пред`явлення позову особою, право якої порушене, і в разі пред`явлення позову в інтересах цієї особи іншою уповноваженою на це особою, позовна давність починає обчислюватися з одного й того самого моменту: коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.
Це правило пов`язане не тільки з часом безпосередньої обізнаності особи про певні обставини (факти порушення її прав), а й з об`єктивною можливістю цієї особи знати про такі обставини.
За загальним правилом частини першої статті 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.
Відповідно до ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.
Судом встановлено, що відповідно до наданої виписки за договором № б/н за період з 09.12.2009-29.08.2024, відповідачкою здійснювалися платежі за кредитним договором щомісячно з 09.12.2009 по 23.02.2022, після цього 27.02.2022, 29.08.2022, 23.09.2022, 01.10.2022, 20.10.2022, 24.12.2022, 20.01.2023, 21.02.2023, 25.03.2023, 25.04.2023, 25.05.2023, 23.06.2023, 30.06.2023, 24.07.2023, 21.08.2023, було здійснено останні платежі за кредитним договором 26.08.2023 1400 грн, 09.09.2023 20 грн., 21.09.2023 95,50 грн, позивач звернувся до суду з позовом 09.09.2024.
Крім цього суд звертає увагу, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 впроваджено дію карантину на території України з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19.
Згідно п. 12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. 01.07.2023 згідно постанови Кабінету Міністрів України № 651 від 27.06.2023 завершено дію карантину.
В той же час, 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України №64/2022 із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який триває до теперішнього часу.
Згідно п. 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.
З огляду на викладене, доводи відповідачки про те, що позивачем пропущений строк позовної давності для звернення із даним позовом до суду, не знайшли свого підтвердження.
На підставі ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідачки на користь позивача судовий збір, сплачений останнім при подачі позову.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 81, 89, 141, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд
Позовні вимоги Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором -задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» судовий збір у розмірі 2422 гривні 40 копійок.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
відповідачка ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1
Суддя Карина ХАРАБАДЗЕ