справа № 631/713/24
провадження № 2/631/176/25
У Х В А Л А

про прийняття до розгляду заяви про збільшення розміру позовних вимог

29 січня 2025 року селище Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Трояновської Т. М.,

за участю секретаря судового засідання Семенко А. А.,

представника позивача за первісним позовом,

відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 ,

представника відповідача за первісним позовом,

позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі судових засідань № 1 приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області цивільну справу в порядку загального позовного провадження за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів, що стягуються на утримання неповнолітньої дитини та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про збільшення розміру аліментів та стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_4 , в якій просить зменшити розмір аліментів, що стягуються з нього на підставі виконавчого листа № 2/2028/586/12 від 31 липня 2012 року, виданого Нововодолазьким районним судом Харківської області на утримання доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1/3 частини до 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили та до досягнення дитиною повноліття.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 23 травня 2024 року позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів, що стягуються на утримання неповнолітньої дитини, прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Відповідач, ОСОБА_6 , від імені та в інтересах якої на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АХ № 1147099 від 07 листопада 2023 року діє адвокат Бєлокриницький Артем Олександрович, 14 червня 2024 року направила на адресу суду засобами поштового зв`язку зустрічну позовну заяву до ОСОБА_3 про збільшення розміру аліментів та стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів, що була зареєстрована за вхідним № 4609/24-вх. від 19 червня 2024 року. Відповідно до зустрічної позовної заяви ОСОБА_6 просить замінити спосіб стягнення аліментів, що стягуються з ОСОБА_3 на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , із 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на тверду грошову суму розмірі 10 000 гривень 00 копійок, а також стягнути неустойку (пеню) за прострочення зі сплати аліментів у справі за виконавчим провадження № 36281799 (виконавчий лист № 2/2028/586/2012, виданий 16 серпня 2023 року Нововодолазьким районним судом Харківської області).

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 21 серпня 2024 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про збільшення розміру аліментів та стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів прийнято до розгляду. Вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про збільшення розміру аліментів та стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів, що стягуються на утримання неповнолітньої дитини.

Представник позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом, ОСОБА_3 , адвокат Яковенко Оксана Григорівна 14 листопада 2024 року з використанням підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи на адресу суду надіслала заяву про прийняття до розгляду уточненої позовної заяви ОСОБА_3 , що була зареєстрована за вхідним № 8050/24, з наданням позовної заяви в новій редакції, відповідно до якої представник позивача за первісним позовом просила зменшити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_3 на утримання дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на виконання рішення Нововодолазького районного суду Харківської області, з 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно до 1/5 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили. В обґрунтування позовної заяви у новій редакції щодо зменшення розміру аліментів, представник позивача за первісним позовом, окрім зміни сімейного та матеріального стану платника аліментів, які були вказані у первісній позовній заяві, додатково вказала, що на даний час ОСОБА_7 проходить військову службу у Збройних Силах України.

Позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_3 у підготовче судове засідання, призначене на 29 січня 2025 року, не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи був сповіщений завчасно відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України. Про причини своєї неявки ОСОБА_3 суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи не надав, однак раніше звертався на адресу суду з заявою, що була зареєстрована за вхідним № 4134/24-вх. від 06 червня 2024 року, відповідно до якої просив увесь судовий розгляд справи провести за його відсутності. Крім того, ОСОБА_3 скористався правом, наданим частиною 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України, щодо участі у судовому процесі через представника адвоката Яковенко Оксани Григорівни.

Уповноважений позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом, ОСОБА_3 , адвокат Яковенко Оксана Григорівна у підготовчому судовому засіданні просила прийняти до розгляду «уточнену» позовну заяву та пояснила, що фактично ця заява є заявою по суті справи, яка подана у відповідності до приписів статті 49 Цивільного процесуального кодексу України, за якою сторона позивача не змінює предмет позову, яким є зменшення розміру аліментів, що стягуються на утримання неповнолітньої дитини, а лише змінюю розмір позовних вимог в частині їх збільшення. При цьому адвокат звернула увагу суду, що фактично підстави позову залишились ті ж самі, має місце лише їх доповнення.

Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_6 у підготовче судове засідання, призначене на 29 січня 2025 року, не з`явилась, хоча про дату, час і місце розгляду справи була сповіщена завчасно, відповідно до приписів статті 128 Цивільного процесуального кодексу України, про що свідчить наявне в матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу № 709. Про причини своєї неявки ОСОБА_4 суд не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за її відсутності не надала, однак скористалась правом, наданим частиною 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України, щодо участі у судовому процесі через представника адвоката Різниченко Дар`ї Олександрівни.

Уповноважений представник відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом, ОСОБА_4 , адвокат Різниченко Дар`я Олександрівна у підготовчому судовому засіданні проти прийняття до розгляду заяви сторони позивача за первісним позовом заперечувала, посилаючись на те, що в цій заяві змінюються як підстави позову, так й предмет позову, а саме змінюється розмір вимоги в предметі позову, що є підставою для відмови у її прийнятті.

З приводу неявки у судове засідання позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_3 й відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4 суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до пунктів 2 та 7 частини 2 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Положеннями частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі , зокрема неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки , а також неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою (частина 3 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України).

У частинах 1 та 3 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Отже, приймаючи до уваги той факт, що судом створені необхідні умови для реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав на участь у розгляді справи в суді, враховуючи, що ОСОБА_3 та ОСОБА_6 були належним чином у відповідності до приписів Цивільного процесуального кодексу України повідомлені про дату, час і місце судового засідання, відсутність підстав для визнання їх явки обов`язковою для надання особистих пояснень та те, що вказані особи скористались своїм правом на участь у судовому засіданні через своїх представників, суд вважає за можливе провести підготовче судове засідання без участі останніх.

Вивчивши доводи заяви представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом, вислухавши думку представників ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з цього приводу, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини справи в межах заявлених вимог, проаналізувавши зміст норм процесуального права, які врегульовують дане питання, суд виходить з наступних підстав та мотивів.

Статтею 55 Конституції України встановлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Зміст цього права полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Зазначена норма зобов`язує суди приймати заяви до розгляду навіть у випадку відсутності в законі спеціального положення про судовий захист (пункт 2 рішення Конституційного Суду України від 25 грудня 1997 року по справі № 9-зп).

Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина 1 статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Завданням цивільного судочинства у відповідності до приписів частини 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до положень частини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При цьому, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках (частина 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України).

Статтею 196 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

У статті 189 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

У підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви (пункт 3 частини 2 статті 197 Цивільного процесуального кодексу України).

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 23 травня 2024 року вирішено розглядати справу за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів, що стягуються на утримання неповнолітньої дитини, в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. У подальшому ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 21 серпня 2024 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про збільшення розміру аліментів та стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів прийнято до розгляду. Вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про збільшення розміру аліментів та стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів, що стягуються на утримання неповнолітньої дитини.

На даний час підготовче провадження у справі не закрито та сторона позивача звернулась на адресу суду з «уточненою» позовною заявою, відповідно до якої просила зменшити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_3 на утримання дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на виконання рішення Нововодолазького районного суду Харківської області, з 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно до 1/5 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили.

Як вже зазначалось, відповідно до присів частини 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При цьому, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України).

У частині 3 статті 49 Цивільного процесуального кодексу України чітко визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

За приписами пункту 2 частини 2 статті 49 Цивільного процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У постановах Верховного Суду від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19, від 25 травня 2022 року у справі № 753/1908/15-ц (провадження № 61-5815св21) та від 12 жовтня 2022 року у справі № 723/1233/17 (провадження № 61-8418св22) вказано, що зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2024 року у справі № 657/1024/16-ц (провадження № 14-5цс23) дійшла до висновку, що в разі надходження до суду такої заяви, суд, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Виходячи з загальних положень Цивільного процесуального кодексу України, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Підстави позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів; предмет позову це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості отримати певне матеріальне благо.

Таке ж визначення міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 917/1739/17 (провадження № 12-161гс19).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 (провадження № 12-15гс19) зазначено, що зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову одночасно не допускається. Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з Цивільним процесуальним кодексом України.

Такий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 13 березня 2018 року в справі № 916/1764/17.

Повертаючись до обставин даної справи, проаналізувавши зміст первісної позовної заяви ОСОБА_3 та «уточненої» позовної заяви, поданої його представником 14 листопада 2024 року, та вислухавши з цього приводу пояснення представника ОСОБА_3 , суд дійшов висновку, що позивачем за первісним позовом фактично подано заяву про збільшення розміру позовних вимог, оскільки в ній порушується питання про збільшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено безпосередньо у позовній заяві. При цьому предмет позову, яким є зменшення розміру аліментів, що стягуються на утримання дитини, залишається без змін, як й правові підстави позову. Ніяких додаткових або нових позовних вимог, що були відсутні в позові, пред`явленому до суду, позивач за первісним позовом не пред`являє. Також незмінними по суті залишились й підстави позову зміна сімейного та матеріального стану платника аліментів, ці підстави були лише доповненні новою обставиною проходженням ОСОБА_3 військової служби у лавах Збройних Сил України, що не може розцінюватись як зміна підстави позову, на які наголошувала представник відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 .

Як вже зазначалось, не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 (провадження № 12-15гс19)).

У даному випадку, враховуючи вимоги статті 189 Цивільного процесуального кодексу України, за якими одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог, з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, враховуючи, що підготовче провадження у справі не закрито, суд вважає за можливе прийняту до розгляду заяву позивача за первісним позовом про збільшення розміру позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів, оскільки остання в цілому відповідає вимогам статтей 175 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги той факт, що відповідач за первісним позовом та позивач зустрічним позовом ОСОБА_6 має право подати відзив на заяву про збільшення розміру позовних вимог у відповідності до приписів статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, з метою дотримання реалізації останньою своїх процесуальних прав, суд вважає за необхідне оголосити перерву у підготовчому судовому засіданні.

Відповідно до частини 3 статті 240 Цивільного процесуального кодексу України про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесу, повідомляються про судове засідання в порядку, визначеному цим Кодексом.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 2, 5, 12, 13, 42, 48, 49, 58, 62, 64, 128, 131, 175 177, 178, 189, 198, частиною 3 статті 211, статтями 223, 240, 247, 258 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Прийняти до розгляду заяву про збільшення розміру позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів, що стягуються на утримання неповнолітньої дитини.

Долучити заяву про збільшення розміру позовних вимог за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів, що стягуються на утримання неповнолітньої дитини, та докази направлення її копії відповідачу за первісним позовом до матеріалів справи й надати час ОСОБА_8 для надання відзиву.

В подальшому розгляд справи здійснювати з урахуванням збільшення розміру позовних вимог за первісним позовом.

Встановити відповідачу за первісним позовом ОСОБА_8 п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач за первісним позовом має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог частини 4 статті 178 Цивільного процесуального кодексу України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем за первісним позовом відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (частина 8 статті 178 Цивільного процесуального кодексу).

Оголосити перерву у підготовчому судовому засіданні у справі з єдиним унікальним № 631/713/24 (провадження № 2/631/176/25) за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів, що стягуються на утримання неповнолітньої дитини та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про збільшення розміру аліментів та стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів, що розглядається в порядку загального позовного провадження, до 13 години 00 хвилин 24 лютого 2025 року.

Розгляд справи здійснювати у приміщенні Нововодолазького районного суду Харківської області, розташованого за адресою: Харківська область, Харківський район, селище Нова Водолага, вулиця Захисників України, будинок № 1, з викликом сторін.

Роз`яснити учасникам справи, що їх неявка у судове засідання за умови належного повідомлення про його дату, час і місце, не перешкоджає проведенню засідання на підставі наявних у ній даних чи доказів, крім випадків, визначених статтею 223 Цивільного процесуального кодексу України.

Звернути увагу учасників судового процесу, що відповідно до частини 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України, вони зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Крім того, роз`яснити учасникам судового процесу, що згідно із приписами частин 1 та 2 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України, вони зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження), місцезнаходження, а також про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти або іншої аналогічної інформації під час провадження справи. У разі відсутності такої заяви судова повістка надсилається їм на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Вказане положення закону застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Повідомити учасників справи, що інформацію щодо її розгляду, вони можуть отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою сторінки:«http://nv.hr.court.gov.ua».

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складений та підписаний з урахуванням приписів частини 3 статті 124 та частини 6 статті 259 Цивільного процесуального кодексу України 03 лютого 2025 року.

Суддя: Т. М. Трояновська