Єдиний унікальний номер 305/353/25
Провадження по справі 2-о/305/35/25
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

07.02.2025 м. Рахів

Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Ластовичак В.Ю., ознайомившись із матеріалами заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив:

До суду 05.02.2025 надійшла заява ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , подана в її інтересах адвокатом Либовка А.В., про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та перебування на утриманні.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від того ж дня визначено головуючого суддю у справі Ластовичака В.Ю.

Відповідно до заяви, встановлення факту необхідне заявниці для захисту своїх матеріальних інтересів, у тому числі права на отримання допомоги від держави як дружини зниклого безвісти військовослужбовця, а також здійснення процесуальних дій, пов`язаних із пошуком безвісно зниклої особи.

Заінтересованою особою у заяві зазначено військову частину НОМЕР_1 Міністерства оборони України (місцезнаходження: АДРЕСА_2 ).

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено ряд недоліків, які наразі унеможливлюють прийняття заяви до розгляду.

1. Так, усупереч вимогам п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у заяві не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін.

2. У заяві не наведено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

3. У порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

4. Разом з тим, встановлено, що представником заявниці допущено недоліки стосовно визначення кола заінтересованих осіб, виходячи з такого.

Відповідно до правового висновку Касаційного Цивільного Суду у складі Верховного Суду, зробленого у постанові від 07.04.2020 у справі № 638/4/19, права заінтересованих осіб знаходяться у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту заявити про порушення чи оспорювання їхніх суб`єктивних прав. Заінтересовані особи беруть участь у справах окремого провадження з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Але на відміну від заявника ці особи самі не звертаються до суду із заявою, а вступають у вже розпочатий процес з власної ініціативи або притягуються до участі у справі судом.

Незалучення усіх заінтересованих осіб до справи може бути підставою для скасування рішення, прийнятого за результатами її розгляду.

Як зазначено у п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», заінтересованими особами під час розгляду справ про встановлення фактів можуть бути особи, взаємовідносини яких із заявником залежать від мети факту, що підлягає встановленню; організації та установи, які згідно із законом мали б засвідчити той чи інший юридичний факт, але з тих чи інших причин своєчасно цього не зробили і така можливість втрачена; організації та установи, у яких заявник реалізуватиме рішення про встановлення юридичного факту.

До заінтересованих осіб віднесені ті, які беруть участь у справі і мають у ній матеріально-правову або державну чи громадську заінтересованість. Для них характерна юридична заінтересованість у справі. Однак, аналіз статей 293, 294 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що поняття заінтересованих осіб в окремому провадженні обмежено за змістом. Заінтересованими будуть лише ті особи, взаємовідносини яких із заявником залежать від обставин, що підлягають встановленню і можуть вплинути на їх права та обов`язки.

У зв`язку із цим, заявнику необхідно зазначати в заяві, на яких підставах відповідні заінтересовані особи підлягають залученню до справи, чого зроблено не було.

Відповідно до сповіщення сім`ї про зникнення безвісти від 26.04.2023, адресованого ОСОБА_2 , її син ОСОБА_3 був військовослужбовцем військової частини НОМЕР_2 , а не НОМЕР_1 , мотиви залучення саме вказаної юридичної особи у заяві не обгрунтовано.

Порядок залучення заінтересованої особи ЦПК України не врегульований, а оскільки відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, то слід керуватися вимогами ст. 53 ЦПК України, що регулює порядок залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог.

Тому, неправильним є залучення заявником до участі у справі лише військової частини, без залучення:

- Міністерства оборони України, що є органом, який здійснює призначення одноразової грошової допомоги у разі загибелі (у даному випадку потенційної) військовослужбовця;

- осіб, які у подальшому можуть бути спадкоємцями ОСОБА_3 , у заяві не зазначено відомості про перебування у шлюбі, наявність (чи відсутність) дітей, а також наявність (чи відсутність) батьків, хоча з матеріалів убачається наявність у останнього матері;

- осіб, які отримують (можуть претендувати на отримання) грошове забезпечення ОСОБА_3 , оскільки, як передбачено п. 7 Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 884 від 30.11.2016, така виплата здійснюється дружині (чоловіку), а в разі її (його) відсутності - повнолітнім дітям, які проживають разом з нею (ним), або законним представникам (опікунам, піклувальникам) чи усиновлювачам неповнолітніх дітей (інвалідів з дитинства - незалежно від їх віку), а також особам, які перебувають на утриманні військовослужбовців, або батькам рівними частками, якщо військовослужбовці не перебувають у шлюбі і не мають дітей;

- органу місцевого самоврядування, до повноважень якого належать питання відумерлої спадщини у випадку відсутності у ОСОБА_3 інших родичів, які можуть бути спадкоємцями за законом.

Метою залучення наведених заінтересованих осіб, перелік яких не є вичерпним, є підтвердження відсутності спору про право (або його наявності, що тягне за собою залишення заяви без розгляду).

За таких обставин, заявнику необхідно встановити коло зазначених осіб та залучити їх до участі у справі як заінтересованих осіб.

Необхідно вчергове зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану.

Доводи про наявність спору про право вже висловлювались Рахівським районним судом в ухвалі про відмову у відкритті провадження у справі від 25.01.2025 у справі № 305/275/25 при вирішенні питання про відкриття провадження за аналогічною заявою ОСОБА_1 , однак заява повторно подана до суду в порядку окремого провадження, у чому можуть вбачатися ознаки зловживання правами.

Як вже зазначалось, відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Заява за змістом і формою повинна відповідати вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання встановлених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, наявні підстави для залишення заяви без руху, про що слід повідомити заявника, надавши йому строк для усунення недоліків.

Беручи до уваги наведене, керуючись статтями 185, 260 ЦПК України, суддя

постановив:

Залишити заяву без руху, про що повідомити заявника і запропонувати в десятиденний строк з дня вручення даної ухвали усунути недоліки, зазначені в її мотивувальній частині.

Роз`яснити заявнику, що якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, а у разі неусунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, є остаточною та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Віктор ЛАСТОВИЧАК