Провадження № 2/175/1935/24
"04" лютого 2025 р. смт. Слобожанське
Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Журавель Т.С., за участю секретаря судового засідання Вербицької К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Слобожанської селищної ради, третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
ОСОБА_1 через свого представника звернулася до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Слобожанської селищної ради, третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог вказано, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_2 , після смерті якої залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка загальною площею 0,058 га., що розташована в садовому товаристві «Дніпровець» Ювілейної селищної ради. Спадкоємцями після смерті матері були позивачка ОСОБА_1 та її сестра - ОСОБА_3 . За домовленістю між спадкоємцями ОСОБА_1 та ОСОБА_4 спадщину після смерті їх матері повинна була прийняти сестра позивачки - ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла. З метою реалізації свого права на прийняття спадщини, а саме земельної ділянки загальною площею 0,058 га., позивачка звернулась до нотаріуса, який повідомив, що вказане спадкове майно не було оформлено на її сестру, оскільки остання не прийняла спадщину після померлої матері. На підставі вищенаведеного, просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її матері.
Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 15.08.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 10.10.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті.
Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, через канцелярію суду подали заяву про розгляд справи без їх участі, позов підтримали, проти ухвалення заочного рішення не заперечували.
Відповідач в судове засідання також не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Заяви про розгляд справи без участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило.
Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 04.02.2025 року постановлено провести заочний розгляд справи.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.
ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що 08.10.1959 року зроблено актовий запис №958, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 . Батьком записаний ОСОБА_6 , матір`ю ОСОБА_2 .
08.04.1988 року ОСОБА_5 уклала шлюб з ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 08.04.1988 року. Прізвище чоловіка та дружини після реєстрації шлюбу - ОСОБА_8 .
19.08.2000 року між ОСОБА_9 та ОСОБА_10 був укладений шлюб, який зареєстрований відділом реєстрації актів громадського стану виконкому Кіровської районної ради міста Дніпропетровська, про що було складено актовий запис №210, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія НОМЕР_3 . Прізвище чоловіка та дружини після реєстрації шлюбу - ОСОБА_11 .
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого 12.11.2003 року відділом реєстрації смерті в м. Дніпропетровську Дніпропетровського обласного управління юстиції, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 12.11.2003 року зроблено актовий запис №8650.
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 , виданого 06.05.2024 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Новокодацькому та Чечелівському районах у місті Дніпрі, Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 06.05.2024 року зроблено актовий запис №1402.
04.07.2024 року ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М. з заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .
Постановою приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаря І.М. від 04.07.2024 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщини у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.
Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного.
Згідно ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ч. 1ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Положеннями ст. 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно ч. 2 ст. 1258 ЦК України, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Судом встановлено, що спадкоємці інших черг спадщину після смерті ОСОБА_2 не приймали, до нотаріуса не зверталися, відомості про наявність спадкоємців, які відповідно до ст. 1241 ЦК України мають право на обов`язкову частку, також судом не встановлені.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Як на підставу причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається на те, що за домовленістю, після смерті матері земельну ділянку мала успадкувати її сестра - ОСОБА_4 , проте остання спадщину не прийняла, а в подальшому померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з чим позивач просить надати додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доказам, суд доходить висновку, що жодних достатніх та належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивач не надала та не довела наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк, у зв`язку з чим позовна заява є необгрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 27, 76-81, 258, 259, 263, 265, 268, 273, 280-289, 354, 355 ЦПК України,-
У задоволенні позовної заявиОСОБА_1 до Слобожанської селищної ради, третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Рішення може бути оскаржено позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Т. С. Журавель