У х в а л а

29 січня 2025 року

м. Київ

Справа № 365/853/16-ц

Провадження № 61-16618ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою, яку від імені ОСОБА_1 (далі - скаржник) подав адвокат Костенко Олександр Миколайович (далі - адвокат),

на постанову Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2024 року

у справі за позовом скаржника до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, і

в с т а н о в и в :

1. 15 грудня 2024 року адвокат в інтересах скаржника через офіційну електронну адресу Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду подав касаційну скаргу (вх. № 39038/0/220-24 від 16 грудня 2024 року), у якій просив скасувати постанову апеляційного суду в частині вирішення вимог про відшкодування моральної шкоди, стягнути з відповідача на користь скаржника 1 944 000,00 грн такого відшкодування; в іншій частині цю постанову залишити без змін.

2. 16 січня 2025 року згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду касаційну скаргу скаржника передали судді-доповідачеві.

3. Верховний Суд вважає, що касаційну скаргу необхідно повернути без розгляду, оскільки адвокат подав її електронною поштою, хоча за законом зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, яким користуватися у разі подання документів в електронній формі.

3.1. 18 жовтня 2023 року введений в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон № 3200-IX). Згідно з цим Законом парламент вніс зміни до процесуальних кодексів щодо обов`язкової реєстрації та використання вказаних електронних кабінетів.

3.2. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (абзаци перший і другий частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

3.3. З огляду на вказане адвокат зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

3.4. Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви (абзац третій частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

3.5. За змістом цього припису про неможливість зареєструвати електронний кабінет через релігійні переконання адвокат має повідомити одночасно з поданням касаційної скарги з наведенням мотивів такої неможливості в окремій письмовій заяві.

3.6. У судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом (частини перша, четверта та восьма статі 14 ЦПК України).

3.7. Процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС (пункт 16 Положенняпро порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21).

3.8. За змістом наведених приписів адвокат, який мав обов`язок зареєструвати електронний кабінет, міг подати касаційну скаргу або у паперовій формі, або в електронній, але виключно через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему.

4. Верховний Суд звертає увагу скаржника й адвоката на те, що надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд» (https://cabinet.court.gov.ua/login) з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.

5. Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, сформульованим у постанові від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22, лише для фізичної особи, яка не має обов`язку зареєструвати електронний кабінет, належним і правомірним способом безпосереднього звернення до суду є подання процесуальних електронних документів через офіційну електронну адресу суду (див. mutatis mutandis пункти 8.7, 8.8, 8.9, 12.1-12.3 зазначеної постанови).

6. Оскільки скаржник через адвоката подав касаційну скаргу на офіційну електронну адресу Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, а не шляхом формування документа у системі «Електронний суд», вказану скаргу слід повернути скаржникові без розгляду (див. аналогічний висновок, наприклад, в ухвалах Верховного Суду у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 8 грудня 2023 року у справі № 754/241/22, Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 8 січня 2024 року у справі № 523/12826/19, від 31 січня 2024 року у справі № 671/2194/21, від 7 лютого 2024 року у справі № 414/181/17, від 13 березня 2024 року у справі № 442/5791/23, від 19 березня 2024 року у справі № 369/4423/22, від 30 квітня 2024 року у справі № 293/1584/15-ц, від 26 серпня 2024 року у справі № 757/52615/21-ц).

7. Верховний Суд зауважує, що скаржник не позбавлений права на звернення до Верховного Суду з відповідною касаційною скаргою у встановлений законом спосіб і з дотриманням вимог ЦПК України, зокрема визначених у статті 392 цього кодексу.

Керуючись статтями 14, 183, 260, 261 ЦПК України,

у х в а л и в :

повернути без розгляду касаційну скаргу, яку від імені ОСОБА_1 подав адвокат Костенко Олександр Миколайович, на постанову Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима