ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1520/25
провадження № 2-з/753/21/25
У Х В А Л А

про забезпечення позову

"31" січня 2025 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Котенко Р. В., розглянувши заяву представника позивача адвоката Грибової Ольги Олександрівни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини

ВСТАНОВИВ:

22 січня 2025 року до Дарницького районного суду м. Києва звернулась представник позивача адвокат Грибова Ольга Олександрівна із заявою про забезпечення позову до подання позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини.

23 січня 2025 року представник позивача адвокат Грибова Ольга Олександрівна до Дарницького районного суду м. Києва подала позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини, яким просить зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та визначити способи участі ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом встановлення графіку побачень, а саме: другий тиждень місяця за місцем проживання батька дитини ОСОБА_1 з 17 години 00 хвилин понеділка до 19 години 00 хвилин неділі, четвертий тиждень місяця за місцем проживання батька дитини ОСОБА_1 з 17 години 00 хвилин понеділка до 19 години 00 хвилин неділі, у будь-який інший день (період) року за бажанням дитини та за домовленістю з матір`ю дитини - ОСОБА_2 , у день народження ОСОБА_1 кожного року з 17 години 00 хвилин до 21години 00 хвилин (якщо вказана дата припадає на будній день) та з 10 години 00 до 21 години 00 хвилин (у вихідний чи святковий день); у день народження дитини в часи за домовленістю з матір`ю дитини - ОСОБА_2 , у випадку виїзду у відрядження будь-кого з батьків за межі міста проживання дитини та/або за межі території України, дитина на період відрядження одного з батьків залишається у того з батьків, хто перебуває у місті проживання дитини.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 23 січня 2025 року для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Котенко Р. В.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 28 січня 2025 року заяву про забезпечення позову передано судді Котенко Р. В.

У заяві про забезпечення позову адвокат Грибова Ольга Олександрівна зазначає, що ОСОБА_1 є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та колишнім чоловіком відповідачки ОСОБА_2 . Після розірвання на підставі рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14.07.2023 шлюбу між позивачем та відповідачем, позивачка 22.08.2023, без згоди батька дитини, забрала малолітню дитину ОСОБА_3 з місця її постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 та виїхала у невідомому напрямку. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 13.01.2025 у справі № 755/14418/23 визначено місце проживання дитини разом з матір`ю. У межах цієї справи було постановлено ухвалу про забезпечення позову та встановлено час та місце спілкування батька з дитиною, однак, не дивлячись на відкриття виконавчого провадження з виконання вказаної ухвали суду, позивачка жодного разу не надала можливості для спілкування батька з дитиною. Представник позивача вказує, що тривалий розгляд справи без можливості спілкування малолітньої дитини з батьком може призвести до втрати емоційного контакту між ними, погіршення психоемоційного характеру відносин між батьком та малолітньою дитиною. Батько дитини вже тривалий час не має можливості спілкуватись у будь-який спосіб з дитиною з причини, що мати дитини вдається до її переховування, не надає жодних відомостей про стан здоров`я дитини, місце перебування тощо. Відтак, з метою збереження сімейних зв`язків просить встановити тимчасовий графік спілкування батька з дитиною на час розгляду справи та зобов`язати позивачку: 1) забезпечити спілкування малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за таким графіком:

перший місяць спілкування:

-друга субота місяця з 16.00 год. до 19.00 год. у громадських місцях (парки, дитячі майданчики, місця відпочинку тощо у м. Києві) за визначенням матір`ю місця для проведення зустрічі у присутності матері дитини;

-четверта неділя місяця з 10.00 год. до 13.00 год. у громадських місцях (парки, дитячі майданчики, місця відпочинку тощо у м. Києві) за визначенням матір`ю місця для проведення зустрічі у присутності матері дитини;

-у будні дні щовівторка та щочетверга з 17.00 год. до 19.00 год. у присутності матері дитини;

з другого місяця спілкування:

-друга субота місяця з 10.00 год. до 19.00 год. без присутності матері дитини у місці на вибір батька дитини із зазначенням матері місця перебування дитини;

-четверта неділя місяця з 10.00 год. до 19.00 год. без присутності матері дитини у місці на вибір батька дитини із зазначенням матері місця перебування дитини;

-у будні дні щовівторка та щочетверга з 17.00 год. до 19.00 год. без присутності матері дитини у місцях на вибір батька дитини із зазначенням матері місця перебування дитини;

після сплину другого місяця спілкування:

-другі та четверті вихідні дні місяця (субота/неділя), включно з попередньою перед вихідним п`ятницею з 17.00 год. до 19.00 год. неділі щомісячно, за місцем проживання ОСОБА_1 ;

-щовівторка і щочетверга з 17.00 год. до 20.00 год.

2) зобов`язати мати дитини ОСОБА_2 надавати можливість батьку ОСОБА_1 вільно спілкуватись з донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у будь-який день, враховуючи графік відвідування дитиною дошкільного закладу та сну, засобами телефонного зв`язку через будь-який мобільний додаток «Viber», «Whats App», «Telegram», «Signal» тощо.

3) технічне забезпечення такого спілкування за абонентським номером мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_1 , за яким зареєстровані мобільні додатки «Viber», «Whats App», «Telegram», покласти на мати дитини - ОСОБА_2 . У разі зміни номеру мобільного телефону, зобов`язати ОСОБА_2 повідомити про такі зміни батька дитини протягом 3-х днів.

4) зобов`язати мати дитини ОСОБА_2 не бути присутньою та не перешкоджати батьку дитини ОСОБА_1 контакту батька з малолітньою донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у визначений час спілкування після сплину першого місяця спілкування батька з дитиною.

Вивчивши матеріали поданої заяви, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до положень статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Види забезпечення позову визначені частиною першою статті 150 ЦПК України. Зокрема, згідно з пунктом 3 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність заходів забезпечення позову передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» визначено, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості й адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Частиною 2 ст. 141 Сімейного Кодексу України встановлено, що розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого ч.5 статті 157 цього Кодексу.

Відповідно до ст.153 Сімейного Кодексу України, мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Вирішення батьками питань щодо виховання дитини врегульовано ст. 157 Сімейного Кодексу України, нормами якої передбачено, що той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею.

Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Нормами ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» встановлюється право дитини на контакт з батьками, які проживають окремо. Дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів.

Згідно зі статтею 3 Конвенції про права дитини (далі - Конвенція) в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Відповідно до частини третьої статті 9 Конвенції визначено право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважує, що оцінка загальної пропорційності будь-якого вжитого заходу, що може спричинити розрив сімейних зв`язків, вимагатиме від судів ретельної оцінки низки факторів та залежно від обставин відповідної справи вони можуть відрізнятися. Проте необхідно пам`ятати, що основні інтереси дитини є надзвичайно важливими. При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно врахувати дві умови: по-перше, у найкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (Mamchur v. Ukraine, № 10383/09, § 100, ЄСПЛ, від 16 липня 2015 року).

Між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків (Hant v. Ukraine, № 31111/04, § 54, ЄСПЛ, від 07 грудня 2006 року).

Також ЄСПЛ наголошував на необхідності та важливості контакту дитини з кожним із батьків під час тривалого судового процесу та відсутності остаточного рішення щодо визначення місця проживання дитини. Так, у рішенні «Крістіан Кетелін Унгуряну проти Румунії» від 04.09.2018 ЄСПЛ вказав, що тривалий судовий процес, пов`язаний, у тому числі зі встановленням графіка відвідування дитини, невиправдано позбавив батька можливості бачитися з сином протягом чотирьох років, що свідчить про порушення статті 8 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод щодо права на повагу до його приватного і сімейного життя, а тому є допустимим встановлення такого графіка до закінчення розгляду справи по суті.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 серпня 2023 року у справі № 752/13587/20 (провадження № 61-2036св23) вказано, що «необхідність поновлення та підтримання контакту матері з дитиною, у тому числі під час розгляду спору по суті. Зустрічі матері з дочкою та їх спілкування мали б сприяти відновленню та налагодженню емоційних стосунків ОСОБА_1 з малолітньою дочкою, що відповідає законним інтересам дитини. Крім того, враховуючи предмет спору, який виник між сторонами, обраний вид забезпечення позову є доцільним та співмірним із заявленими позовними вимогами, а невжиття таких заходів може призвести до істотного порушення прав та охоронюваних законом інтересів заявника та утруднити виконання рішення суду в майбутньому. Отже, у справі належним чином обґрунтована необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову, застосованих апеляційним судом. При цьому забезпечення найкращих інтересів дитини не виключає можливого втручання у приватне та сімейне життя одного з батьків дитини і не завжди може відповідати найкращим інтересам одного з батьків (постанова Верховного Суду від 02 листопада 2022 року у справі № 686/8535/20)».

Також, у постанові від 26 жовтня 2022 року у справі № 750/9620/20 Верховний Суд вказав, що створювані одним із батьків для іншого протягом тривалого часу перешкоди у вихованні дитини та спілкуванні з нею мають наслідком руйнування зв`язків із сім`єю, до якої належить як батько, так і мати дитини, а отже в такому разі поведінка того із батьків, хто створює перешкоди, суперечить сімейним цінностям та не відповідає найкращому забезпеченню інтересів дитини.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 12 вересня 2023 року у справі № 761/6214/23.

У постанові від 25 листопада 2020 року у справі № 760/15413/19, Верховний Суд звернув увагу на те, що у таких чутливих правовідносинах, враховуючи можливий тривалий судовий розгляд справи про визначення місця проживання малолітньої дитини, необхідність сприяння забезпеченню відновлення відносин та емоційного контакту малолітньої дитини з матір`ю повинна переважати над бажанням інших осіб обмежити або взагалі відгородити дитину від зустрічей із нею. А тому з метою запобігання втраті емоційного контакту матері з малолітньою дитиною, погіршенню між ними психоемоційного зв`язку на період розгляду справи у суді та остаточного вирішення питання про визначення місця проживання малолітньої дитини Верховний Суд вважає за необхідне застосування заходу забезпечення позову у спірних правовідносинах.

З огляду на вказані норми матеріального права та беручи до уваги наведені правові висновки Верховного Суду та ЄСПЛ, батько, який проживає окремо від дитини, також має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батькові спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини і відбувається саме в інтересах дитини.

Забезпечення позову у спорах між батьками щодо їх участі в житті дітей - це підтримання емоційного зв`язку з тим з батьків, з ким діти не проживають, для чого такі особи повинні мати можливість регулярного спілкування з дитиною з огляду на потреби й інтереси дітей. У справах щодо дітей забезпечення позову, як правило, покликане запобігти відчуженню одного з батьків та зберегти його контакт з дитиною, так як відчуження одного з батьків є формою психологічного насилля над дитиною.

Що стосується заборони процесуальними нормами вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, суд зазначає таке.

Запропонований у заяві про забезпечення позову графік побачень загалом не співпадає з вимогами, що заявлені у позові, а отже, вимоги заяви про забезпечення позову не можуть вважатися тотожними до позовних вимог та є з ними співмірними.

Отже, суд вважає обґрунтованими доводи представника позивача щодо необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову з урахуванням права батька на спілкування з дитиною, його ставлення до виконання своїх обов`язків, відсутність підстав, які обмежують право на таке спілкування, а також враховуючи ту обставину, що їх зустрічі будуть сприяти відновленню та налагодженню емоційних стосунків батька з його малолітньою дитиною, і ця обставина відповідатиме найкращим інтересам дитини.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що з метою запобігання втраті емоційного контакту батька з малолітньою дитиною, погіршенню психоемоційного зв`язку між ними на період розгляду справи в суді, який може бути тривалим, забезпечення позову шляхом забезпечення спілкування малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з позивачем шляхом зустрічей за тимчасовим графіком та спілкування за телефоном відповідає нормам процесуального права.

Разом з цим, беручи до уваги вік дитини, те, що дитина не бачилась з батьком тривалий час і емоційний зв`язок між ними може бути вже порушеним, через що дитина може не відчувати близькість до батька, враховуючи, що у вирішенні спору про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, який вчиняє відповідно до чинного законодавства ряд дій для надання свого висновку щодо розв`язання спору, враховуючи значний обсяг обставин справи, що підлягають встановленню судом при розгляді спору з метою максимального забезпечення найкращих інтересів дитини, суд вважає вимоги позивача у заяві про забезпечення позову, що стосуються зустрічей з дитиною за відсутності матері, передчасними.

Отже, заява підлягає задоволенню в частині запропонованого позивачем тимчасового графіку зустрічей з дитиною у присутності матері, спілкування батька та дитини засобами телефонного зв`язку із покладанням технічного забезпечення такого спілкування на матір дитини за вказаним позивачем номером телефону, а у разі зміни номеру - повідомленням відповідачем позивача про таку зміну.

При цьому, суд вважає, що часткове задоволення заяви про забезпечення позову у справі про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні малолітньої дитини не порушує права відповідачки, як матері, оскільки забезпечення позову є процесуальною дією тимчасового характеру, а не вирішенням спору по суті.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 149-154, 259, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача адвоката Грибової Ольги Олександрівни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини - задовольнити частково.

Визначити місце та час спілкування ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (актовий запис про народження № 1271 від 22 травня 2020 року, вчинений Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ)) з батьком ОСОБА_1 за таким графіком:

-друга субота місяця з 16.00 год. до 19.00 год. у громадських місцях (парки, дитячі майданчики, місця відпочинку тощо у м. Києві) за визначенням матір`ю дитини місця для проведення зустрічі у присутності матері дитини;

-четверта неділя місяця з 10.00 год. до 13.00 год. у громадських місцях (парки, дитячі майданчики, місця відпочинку тощо у м. Києві) за визначенням матір`ю дитини місця для проведення зустрічі у присутності матері дитини;

-у будні дні щовівторка та щочетверга з 17.00 год. до 19.00 год. у присутності матері дитини.

Зобов`язати матір дитини ОСОБА_2 надавати можливість батьку дитини ОСОБА_1 вільно спілкуватись з донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у будь-який день, враховуючи графік відвідування дитиною дошкільного закладу та сну, засобами телефонного зв`язку через будь-який мобільний додаток «Viber», «Whats App», «Telegram», «Signal» тощо.

Зобов`язати матір дитини ОСОБА_2 здійснювати технічне забезпечення спілкування батька дитини ОСОБА_1 з донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засобами телефонного зв`язку за абонентським номером мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_1 , за яким зареєстровані мобільні додатки «Viber», «Whats App», «Telegram». У разі зміни номеру мобільного телефону, зобов`язати ОСОБА_2 повідомити про такі зміни ОСОБА_1 протягом 3-х днів.

В іншій частині заяви - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк пред`явлення до виконання ухвали - три роки.

Стягувач (позивач): ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 .

Боржник (відповідач): ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 .

Суддя Р. В. Котенко