ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

про задоволення заяви про зміну предмету позову

04 лютого 2025 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді : Ковалевської Л.М., за участю: секретаря Омельчук С.А., розглядаючи у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частини будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою,-

встановив:

Первісно позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просила про виділ в натурі частини будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою за адресою АДРЕСА_1 .

Згідно з ухвалою суду від 21 квітня 2021 року у справі за позовною заявою

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 про виділ в натурі частини будинку та визначення порядку користування

земельною ділянкою було призначено судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, отримано висновок.

29.02.2024року ухвалою суду було призначено додаткову судову земельно-технічну експертизу у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі

частини будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою.

Доручено експерту Наталії Наугольній виконати наступне завдання:

- визначити частки кожного із співвласників ( ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ) по другому технічному

варіанту поділу домоволодіння за адресою:

АДРЕСА_1 і виразити їх в простих правильних дробах (1/2; 1/3; 3/5 тощо).

17 жовтня 2024 року до Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшов висновок експерта № 3964/24-42 від 04.10.2024 року.

16.12.2024 року до суду надійшла заява представника позивача про зміну предмету позову, в якій вона зазначила, що в первісному позові позивач просила суд, виділити в натурі частину житлового будинку

АДРЕСА_1 , з присвоєнням цієї частині нової адреси:

АДРЕСА_2 , відповідно до моєї 1/3 частки у праві

власності на житловий будинок та припинити право спільної часткової

власності на 1/3 частину житлового будинку

АДРЕСА_1 , що

належить ОСОБА_1 на підставі Свідоцтва про право на

спадщину за законом від 31.05.2018року, виданого державним нотаріусом

Фастівської міської державної нотаріальної контори Бойко О.О. та

зареєстрованого в реєстрі за №1-1316.

Судовий експерт надав на розгляд суду та сторін 2 варіанти поділу в натурі

частин житлового будинку в

АДРЕСА_2 з відхиленням від ідеальних часток співвласників, розмір грошової

компенсації співвласнику, частка якого зменшилась, нові частки співвласників.

Для позивача найбільш сприятливим є 2 варіант поділу житлового будинку, оскільки позивач користується у порівнянні із іншими користувачами (Відповідачами ОСОБА_2 і ОСОБА_3 ) меншою частиною у житловому будинку і має лише наступні житлові та допоміжні приміщення: кухня площею 11,6 кв.м, санвузол - 4,9 кв.м,

коридор - 6,0 кв.м, кімната- 14,2 кв.м.

По другому технічно можливому варіанту поділу будинку

АДРЕСА_1 необхідно провести такі ремонтно-будівельні роботи:

-демонтувати перегородку між приміщеннями 3-5 та 2-4; закласти два дверні прорізи між приміщеннями 3-4 та 3-5 і приміщеннями 3-2 і 3-5. Схема поділу за другим

варіантом виконується з відступом від ідеальної частки співвласників та з

компенсацією співвласникам за відхилення від ідеальної частки співвласників.

Приміщення 3,2; 3,3; 3,4; 3,5 перебувають у користуванні Відповідача ОСОБА_2 .

Згідно із 2 варіантом експертного поділу житлового будинку

АДРЕСА_1 частка Позивачки становить: 403/1000 та ій виділяються наступні

приміщення у житловому будинку:кухня площею 11,6 кв.м, санвузол - 4,9 кв.м,

коридор - 6,0 кв.м, кімната- 14,2 кв.м., корідор - 2,5 кв.м. Всього - 39,2 кв.м.

Відповідно до вимог п.7 Постанови Пленуму Верховного суду України від

04.10.1991року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює

право приватної власності громадян на жилий будинок» суд, при поділі будинку в

натурі визнає право власності за співвласниками в нових частках. Нові частки в

будинку можуть бути визначені лише за результатами судової експертизи. Нові

частки в будинку в цій справі визначені експертом за результатами проведення

судово-будівельної експертизи №18845/21-45 від 10.11.2023року та додаткової

експертиз № 3964/24-42 від 04.10.2024 року.

При другому варіанті поділу будинку і господарських будівель і споруд домоволодіння АДРЕСА_1 фактичні частки співвласників в домоволодінні становлять:

І співвласник ОСОБА_2 - 0.213=213/1000;

ІІ співвласник ОСОБА_1 - 0.403=403/1000;

ІІІ співвласник ОСОБА_3 - 0.213=384/1000.

Однією із позовних вимог Позивачки є визнання за нею права власності на будинок в новій частці, розмір якої визначений відповідно до висновку судової експертизи.

А також, позивачкою були понесені наступні витрати, пов"язані із розглядом справи: за проведення судово-будівельної та земельно-технічної експертизи та додаткової

експертизи Позивачкою було сплачено 16 474,40 грн. та 7572,80 грн., всього 24

047,40 гривень; витрати, повязані зі сплатою судового збору 1681,60 грн. за подання

позовної заяви.

На підставі викладеного представник позивача просить прийняти до розгляду заяву про зміну предмету позову в редакції від 16.12.2024.

Позивач та її представник в підготовче судове засідання не з`явивлись, представник позивача подала заяву в якій просила прийняти до розгляду заяву про зміну предмета позову.

Відповідачі неодноразово до суду не з`явились, були повідомлені належним чином про дати судових засідань, 04.02.2025 до суду без поважних причин не з`явилась відповідач ОСОБА_3 , подала заяву про перенесення засідання за сімейними обставинами, позиції щодо заяви про зміну предмету позову не висловила, документального підтвердження в обґрунтування поданої заяви не надала.

Дослідивши матеріали поданої заяви, суд дійшов висновку про прийняття її до розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Подібні правові висновки наведені у постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20.

Також у вказаній постанові суд касаційної інстанції зазначив, що заміна позовних вимог іншими вимогами та / або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

У даному випадку позивачем здійснено заміну одних позовних вимог іншими та доповнено позовні вимоги новими вимогами, у зв`язку з отриманням висновку додаткової експертизи, тобто змінено предмет позову, що не суперечить вимогам ч. 5 ст. 49 ЦПК України.

З огляду на вищевикладене, суд вважає за необхідне прийняти заяву про зміну предмету позову до розгляду.

Керуючись ст.ст.49,258,260,261ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача-адвоката Твердохліб М.В. про зміну предмету позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частини будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою задовольнити.

Прийняти до розгляду заяву представника позивача-адвоката Твердохліб М.В. про зміну предмету позову в редакції, що надійшла до суду 16.12.2024.

В підготовчому судовому засіданні оголосити перерву до 14.30 год. 20 лютого 2025 року.

Роз`яснити відповідачам, що він має право надати відзив на позовні вимоги зі зміненим предметом позову у п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали суду про прийняття заяви про зміну предмету позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, що згідно з ч. 6 ст. 53 ЦПК України вона має права та обов`язки, визначені у статті 43 цього Кодексу та її право подати письмові пояснення щодо зміненого предмету позову, в яких слід викласти свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М.Ковалевська