справа № 179/1101/22
провадження № 2/179/6/25
У Х В А Л А

31 січня 2025 року Магдалинівський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ковальчук Т.А.

при секретарі Хорольській І.П

за участю:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про призначення комісійної судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Державний реєстратор Перещепинської міської ради Дніпропетровської області Ільчак Ігор Юрійович, Приватний нотаріус Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лила Інна Армоніківна про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації речових прав та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Державний реєстратор Перещепинської міської ради Дніпропетровської області Ільчак Ігор Юрійович, Приватний нотаріус Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лила Інна Армоніківна про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації речових прав та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

13 січня 2025 року представником відповідача адвокатом Ямковим В.Ф. було заявлено клопотання про призначення комісійної судової почеркознавчої експертизи, обґрунтовуючи клопотання вказав, що Магдалинівським районним судом Дніпропетровської області ухвалою від 13 березня 2023 року було задоволено клопотання представника позивача адвоката Кузякова О.В. про призначення судової почеркознавчої експертизи підпису в угоді про розірвання договору оренди земельної ділянки від 20.01.2015 року видану 06.08.2021 року укладеному між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та Акті прийомупередачі об`єкта оренди (земельної ділянки) за Договором оренди земельної ділянки від 20.01.2015 року серія та номер б/н виданий 06.08.2021 року укладеному між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

13 грудня 2023 року на адресу суду надійшов висновок експерта від 04.12.2023 року № СЕ-19/104-23/32570-ПЧ, згідно якого судовим експертом Александровою О.М. за результатами проведення експертизи питання поставлені судом вирішити не вдалося можливим у зв`язку зі спрощеною будовою підпису та малим об`ємом графічної інформації.

Таким чином, судовий експерт Александрова О.М. за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи підпису, не змогла прийти до однозначного висновку на рахунок належності досліджуваного підпису виконаного в оспорюваному договорі.

Враховуючи вищезазначений висновок експерта, 08 лютого 2024 року представником позивача було подано клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи, проведення якої просив доручити експертам Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Заслуженого професора М.С. Бокаріуса" Міністерства юстиції України.

Ухвалою Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 19 березня 2024 року клопотання представника позивача Кузякова О.В. було задоволено, призначено по справі повторну судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Заслуженого професора М.С. Бокаріуса" Міністерства юстиції України.

02 грудня 2024 року на адресу суду надійшов висновок експертів № 5387/9526, складений 15 листопада 2024 року за результатами проведення повторної комісійної судової почеркознавчої експертизи. Відповідач звертає увагу суду, що ухвалою від 19 березня 2024 року Магдалинівським районним судом Дніпропетровської області було призначено по справі проведення саме повторної судової почеркознавчої експертизи, проведення якої передбачено ч. 2 ст. 113 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідач ознайомившись з повним змістом вищезазначеного висновку, вважає, що різниця у висновках первісної експертизи та повторної комісійної експертизи полягає в тому, що остання проведена з порушенням вимог законодавства, а саме, оскільки відповідно до ухвали від 19 березня 2024 року Магдалинівським районним судом Дніпропетровської області було призначено повторну судову почеркознавчу експертизу по справі. В свою чергу, як зазначено в самому висновку, керівник Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Заслуженого професора М.С. Бокаріуса" самостійно, керуючись п. 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, що затверджена наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998 року (зі змінами та доповненнями) доручив проведення повторної судової почеркознавчої експертизи саме комісії експертів, в результаті проведення якої було складено 15 листопада 2024 року висновок експертів № 5387/9526 за результатами проведення повторної комісійної судової почеркознавчої експертизи за цивільною справою № 179/1101/22.

Відповідач вважає, що керівник експертної установи мав право доручити проведення експертизи саме комісії експертів, виключно у випадку призначення судом відповідною ухвалою проведення у справі саме комісійної експертизи.

Враховуючи той факт, що Магдалинівським районним судом Дніпропетровської області ухвалою від 19 березня 2024 року було призначено по справі проведення повторної судової почеркознавчої експертизи, особливість проведення якої полягає в: проведенні досліджень тих самих об`єктів і вирішенні тих самих питань, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз), відповідно до обставин справи, 23 липня 2024 року до Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від судового експерта Сиротенко Н.В. надійшло клопотання про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи № 5387, що є порушенням порядку проведення повторної експертизи.

У самому висновку експертів № 5387/9526 за результатами проведення повторної комісійної судової почеркознавчої експертизи за цивільною справою № 179/1101/22 зазначено, що судовий експерт Абросимова Валентина Герасимівна, яка входила до складу комісії експертів згідно доручення керівника експертної установи, приймала участь у проведенні даної експертизи на підставі свідоцтва № 527-24, яке було видане рішенням кваліфікаційної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 17 жовтня 2024 року. Тобто, у період з 02 липня 2024 року (дата надходження до експертної установи матеріалів для проведення експертизи) до 17 жовтня 2024 року судовий експерт Абросимова Валентина Герасимівна фактично не мала повноважень (відповідної кваліфікації) на проведення вищезгаданої почеркознавчої експертизи та не мала бути взагалі включена до складу комісії, яка проводила дану експертизу, оскільки тільки 17 жовтня 2024 року (за місяць до формування висновку за результатами проведення експертизи) їй було видане відповідне свідоцтво.

Таким чином, враховуючи кардинальну різницю висновків зроблених за результатами проведення первісної та повторної експертиз, відповідач вважає, що задля винесення законного та обґрунтованого рішення по справі існує необхідність у призначенні в рамках даної справи на підставі ухвали суду комісійної судової почеркознавчої експертизи, проведення якої доручити експертній установі, яка не приймала участі у проведенні експертизи в рамках даної справи, а саме доручити експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (ДніпроНДІСЕ), на вирішення якої поставити ті ж самі питання, які виносилися на вирішення первісної та повторної експертизи, в результаті проведення якої саме комісією судових експертів буде надано висновок, який дозволить прийняти суду рішення по суті справи.

В судовому засіданні представник відповідача підтримала вимоги клопотання.

Представник позивача заперечив проти задоволення клопотання представника відповідача, зазначивши, що висновком експертів № 5387/9526 в повній мірі здійснено експертне дослідження та надано відповіді на питання поставлені судом у відповідній ухвалі.

Дослідивши зміст клопотання, вислухавши думку учасників справи, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання представника відповідача про призначення по справі про призначення комісійної судової почеркознавчої експертизи необхідно відмовити за наступних підстав.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

У відповідності до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Частинами 1, 3 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

У відповідності до ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Комісійна експертиза проводиться не менш як двома експертами одного напряму знань. Якщо за результатами проведених досліджень думки експертів збігаються, вони підписують єдиний висновок. Експерт, не згодний з висновком іншого експерта (експертів), дає окремий висновок з усіх питань або з питань, які викликали розбіжності (стаття 111 ЦПК України).

П. 1.2.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998№ 53/5,визначає, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Згідно розяснень викладених у п.п. 11-13 Постанови пленуму ВСУ від 30.05.1997 №8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Комісійна експертиза призначається у випадках, коли є потреба провести дослідження за участю декількох експертів - фахівців у одній галузі знань.

Комплексна експертиза призначається у випадках, коли необхідно провести дослідження за участю декількох експертів, які є фахівцями у різних галузях знань.

Комісія експертів може бути створена судом чи за його рішенням керівником судово-експертної установи.

У випадках, коли в справі щодо одного й того ж предмета проведено декілька експертиз, у тому числі комплексну, комісійну, додаткову чи повторну, суд повинен дати оцінку кожному висновку з точки зору всебічності, повноти й об`єктивності експертного дослідження. Такій оцінці підлягають також окремі висновки експертів - членів комісійної чи комплексної експертизи, які не підписали спільний висновок.

Не повинна віддаватись перевага висновку експертизи лише тому, що вона проведена комісійно, повторно, експертом авторитетної установи або таким, який має більший досвід експертної роботи тощо.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 72 ЦПК України експертом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи. Експерт може призначатися судом або залучатися учасником справи. Експерт зобов`язаний дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому питання. Експерт зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом та роз`яснити свій висновок і відповісти на питання суду та учасників справи. За відсутності заперечень учасників справи експерт може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Стосовно наведених доводів представника відповідача викладених в клопотанні, суд зазначає таке.

Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства визначено принцип змагальності сторін, суть якого розкрита у статті 12 ЦПК України.

Принцип змагальності (стаття 12 ЦПК України):

1. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

2. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

3. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

4. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

5. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Принцип змагальності передбачає, зокрема і те, що суд у розгляді справи займає позицію об`єктивного та неупередженого арбітра, не збирає докази, а лише оцінює ті, що надані сторонами. Принцип змагальності є складовою справедливого судового розгляду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі-Конвенція), що також включає принципи рівності сторін у процесі та ефективної участі, диспозитивності та розумності строку.

Отже, за принципом змагальності, збір та підготовка фактичного матеріалу (доказів) необхідних для вирішення спору між сторонами покладається на саме сторони, суд лише оцінює надані учасниками справи докази, проте сам їх не збирає.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Як вбачається зі змісту клопотання представника відповідача, він не погоджується з висновком експертів № 5387/9526, зазначаючи, що його проведено експертами в порушення вимог Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, що затверджена наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998 року, у зв`язку з чим прохає призначити по справі комісійну судову почеркознавчу експертизу. Натомість представником відповідача не заявлялося клопотання щодо виклику експерта для надання роз`яснення, яких на його думку потребує відповідний висновок експерта.

Статтею 110 ЦПК України визначено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Експертиза призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, рішення суду має прийматися у повній відповідності з нормами процесуального та матеріального права.

Виходячи з обставин того, щона підставі ухвали суду від 19.03.2024 року проведено повторну комісійну судову почеркознавчу експертизу та надано відповідний висновок експерта № 5387/9526 від 15.11.2024 року. Обґрунтування представником відповідача недоліків вказаного висновку експертів, зводяться виключно незгодою з процедурою проведення експертизи, однак не свідчать про його неповноту, неправильність або невідповідність матеріалам справи,

Отже, виходячи з обставин справи, враховуючи необґрунтованість клопотання представника відповідача, клопотання представника відповідача про призначення комісійної експертизи не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 103-104, 258-260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача Ямкового В.Ф. про призначення комісійної судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Державний реєстратор Перещепинської міської ради Дніпропетровської області Ільчак Ігор Юрійович, Приватний нотаріус Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лила Інна Армоніківна про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації речових прав та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 05 лютого 2025 року.

Суддя Т.А.Ковальчук