03 лютого 2025 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого-судді Скрипніка Л.А.,
секретар Бівалькевич А.Р.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини,-
Короткий зміст позовних вимог.
У вересні 2024 року ОСОБА_1 , звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , в якому просив суд стягнути з відповідачки на його користь аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 3 500,00 грн. щомісячно, починаючи з 01.06.2022 року до досягнення дитиною повноліття.
Позовна заява обґрунтована тим, що 16.08.2019 між позивачем та відповідачкою було зареєстровано шлюб, який рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 30.10.2023 року було розірвано. В період шлюбу у них народилася донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . З червня 2022 року сторони разом не проживають, дитина залишилась проживати разом з ним. Відповідачка ніякої матеріальної допомоги на утримання доньки не надає, не цікавиться нею та не спілкується з донькою. Враховуючи викладене вище, а також те що відповідач є особою працездатного віку, інших дітей або непрацездатних осіб на утриманні не має, просив суд позов задовольнити.
Виклад позиції відповідача.
Відповідачка відзив на позовну заяву до суду не подала.
Процесуальні дії суду у справі.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 04.10.2024 року провадження по справі відкрито та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Позивач у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідачка у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку, заяв та клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за її відсутності не заявляла, заперечень проти позову не надала, тому на підставі ст. 280 ЦПК України, за згоди позивача, суд постановив здійснювати заочний розгляд справи.
За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин..
Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , актовий запис №10.
16.08.2019 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 , актовий запис № 290. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на « ОСОБА_5 ».
Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 30.10.2023 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 розірвано.

З довідки №15 від 09.07.2024 року, виданої ОСББ «Кутузова,8» та акту обстеження умов проживання від 16.05.2024 року, складеного Службою у справах дітей Суворовської районної у м.Херсоні ради, вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 проживає ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом з донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідачка є працездатною людиною, відомостей про тяжкий стан здоров`я, перебування на обліку, наявність хронічних захворювань та інших утриманців суду не надано.

Оцінка Суду.

Згідно з частинами першою, другою статті 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789 ХІІ(78912) та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Відповідно до частин першої, другої статті 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно з частинами першою-третьою статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Оскільки сторони добровільно не домовилися про утримання доньки, то кошти на її утримання (аліменти) присуджує суд.

За змістом статті 183 СК України розмір аліментів визначається у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини.

Відповідно до частини першої статті 184 СК України суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

Тобто, СК України визначає можливість стягнення аліментів у твердій грошовій сумі лише за заявою одержувача аліментів та не пов`язує це з заявою платника аліментів та мінливості його доходу.

При визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше.

Частиною 1с т. 2 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» визначено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру: пенсії; стипендії; суми виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування; суми відшкодування шкоди, заподіяної працівникові каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також суми, що виплачуються особам, які мають право на відшкодування шкоди в разі втрати годувальника.

Згідно з положеннями Закону України № 1368-VIII від 17.05.2016 р. «Про внесення змін до деяких законів України щодо індексації розміру аліментів, визначеного судом у твердій грошовій сумі» частину першу статті 2 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» доповнено абзацом сьомим, яким зазначено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема й розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі. Індексація розміру аліментів, визначеного судом у твердій грошовій сумі, проводиться за рахунок коштів платника аліментів. Індексація розміру аліментів, визначеного судом у твердій грошовій сумі, здійснюється підприємствами, установами, організаціями, фізичними особами, фізичними особами - підприємцями, які проводять відповідні відрахування аліментів із доходу платника аліментів.

При визначенні розміру аліментів, що підлягають стягненню у спірних правовідносинах, суд враховує інтереси дитини та право неповнолітньої ОСОБА_7 , 2018 року народження, на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку та вважає, що відповідач як мати має обов`язок та можливість забезпечити цей рівень життя дитини у розмірі 3500 грн щомісячно, з подальшою індексацією відповідно до закону, починаючи від дня пред`явлення позову, тобто з 26.09.2024 року і до досягнення донькою повноліття, що буде відповідати належному рівню життя дівчинки, достатнього для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку, які відповідачкаяк мати має обов`язок та можливість сплачувати.

Щодо стягнення аліментів починаючи з червня 2022 року, то зазначена вимога є необґрунтованою і недоведеною та задоволенню не підлягає відповідно до ст. 191 СК України, оскільки позивач жодними доказами, в розумінні положень ст. 76 ЦПК України, не довів того, що він вживав будь-яких заходів одержавння аліментів від відповідачки до зверненняи ним до суду із розглядуваним позовом.

На підставі п.1 ч.1 ст.430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

Розподіл судових витрат між сторонами.

Позивач від сплати судового збору за подання позовної заяви до суду першої інстанції звільнений (п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України Про судовий збір), відтак, відповідно до положень ст.141 Цивільного процесуального кодексу України судовий збір за подання позовної заяви підлягає стягненню з відповідаки 1211,20 грн. на користь держави.

Заходи забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 3 500,00 грн. щомісячно, починаючи з 26.09.2024 року і до досягнення дитиною повноліття, а саме до ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В задоволені позовних вимог в частині стягнення аліментів починаючи з 01.06.2022 року відмовити.

Рішення суду підлягає обов`язковому негайному виконанню у межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 1 211, 20 грн. на користь держави.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 (двадцяти) днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Згідно загального порядку оскарження, дане рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом 30 (тридцяти) днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя: Л.А. Скрипнік