КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Справа № 1512/6171/2012
Провадження № 2-зз/947/21/25
УХВАЛА

03.02.2025 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., оглянувши матеріали справи за клопотанням Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ю-Бейс» про часткове скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 16.05.2012 року по цивільній справі №1512/6171/2012 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», про визнання договору дарування удаваним, визнання договору дарування недійсним, поділ спільного майна подружжя, позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової суми,

В С Т А Н О В И В:

30.01.2025 року до Київського районного суду міста Одеси в електронній формі через підсистему Електронний суд надійшло клопотання від Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ю-Бейс» про часткове скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 16.05.2012 року по цивільній справі №1512/6171/2012 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», про визнання договору дарування удаваним, визнання договору дарування недійсним, поділ спільного майна подружжя, позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової суми.

Дане клопотання сформоване заявником 29.01.2025 року.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаним клопотанням розподілено судді Калініченко Л.В. та передані головуючому по справі 31.01.2025 року.

Оглянувши матеріали справи, суддя дійшла до висновку про відсутність підстав для призначення клопотання до розгляду та наявність підстав для його повернення заявникові без розгляду з наступних підстав.

Суддею встановлено, що заявник звернувся до суду з даним клопотанням про часткове скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі №1512/6171/2012 в процесуальному порядку передбаченому статтею 158 ЦПК України.

Згідно положень ч. 1, 2 ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Забезпечувальні заходи скасовуються судом шляхом постановлення процесуального рішення - ухвали. Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Питання, пов`язані із забезпеченням позову, зміною виду чи їх скасуванням вирішуються у порядку, передбаченому ЦПК України, і не можуть бути предметом розгляду в іншому провадженні.

Водночас за приписами частини першої статті 158 ЦПК України із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно) може звернутися виключно учасник справи. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутися до суду з позовом про зняття з нього арешту. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2020 року у справі № 753/12741/17 (провадження № 61-15806св19), від 22 квітня 2020 року у справі № 607/15533/17 (провадження № 61-43809св18), від 06 травня 2020 року у справі № 756/8156/18 (провадження № 61-48774св18), від 19 листопада 2020 року у справі № 759/3883/17 (провадження № 61-21905св19), від 27 січня 2021 року у справі № 757/9023/18-ц (провадження № 61-14051св19), від 10 лютого 2021 року у справі № 641/1271/19-ц (провадження № 61-5579св20), від 25 травня 2023 року у справі № 334/1250/22 (провадження № 61-12728св22).

Вказані висновки також підтверджені постановою Верховного Суду у постанові від 05.06.2024 року по справі №727/3071/23.

Дані обставини також відображені у абз. 4 п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (ч. 3 ст. 154 ЦПК України). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (ч. 4 ст. 154 ЦПК України). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

У відповідності до ч.1 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (ч.1 ст.48 ЦПК України).

Приймаючи вказані висновки, суд зазначає, що з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову вжитих по цивільній справі №1512/6171/2012, в порядку передбаченому статтею 158 ЦПК України, має лише учасники цієї справи.

Як вбачається з матеріалів справи №1512/6171/2012, заявник за даним клопотанням - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ю-Бейс» не приймало участі по вказаній справі та не набула статусу учасника справи, а відтак позбавлений права на пред`явлення даного клопотання в порядку передбаченому статтею 158 ЦПАКҐ України.

У відповідності до положень п. 7 ч. 1 ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити зокрема 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Частиною 4 вказаної статті врегульовано, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Судом також враховується висновок Верховного Суду викладений у постанові від 05.06.2024 року по справі №727/3071/23, відповідно до якого в тотожній ситуації Верховний Суд дійшов до висновку що оскільки ОСОБА_4 не мав права на подання до суду заяви про скасування заходів забезпечення позову, то така заява не може предметом судового розгляду та підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Таким чином, з огляду на те, що заявник звернувся до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову в порядку ст. 158 ЦПК України в межах цивільної справи, в якій не приймав участі по справі як сторона по справі або третя особа, у зв`язку з чим позбавлений права на звернення до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову вжитих в цій справі в порядку ст. 158 ЦПК України, а тому, суд вважає, що наявні підстави для застосування наслідків звернення до суду із клопотанням у виді повернення останнього заявникові без розгляду.

Судом враховується, що ст. 129 Конституції України гарантовано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, процесуальні вимоги визначені Законом є рівними для усіх учасників судового процесу, а відтак зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для заявника, оскільки в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом.

Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Одночасно суд вважає за необхідне зазначити, що належним способом захисту заявника є пред`явлення відповідного позову про звільнення майна з-під арешту.

Керуючись ст. 1, 2, 42, 48, 158, 182, 183, 352-354 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ю-Бейс» про часткове скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 16.05.2012 року по цивільній справі №1512/6171/2012 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», про визнання договору дарування удаваним, визнання договору дарування недійсним, поділ спільного майна подружжя, позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової суми повернути заявникові без розгляду.

Роз`яснити заявникові, що заявник не позбавлений права пред`явити відповідний позов про звільнення майна з-під арешту, якщо вважає, що вжитим заходом забезпечення позову порушуються його права.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Суддя Калініченко Л. В.