Справа № 189/1511/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.02.2025 року сел. Покровське

Покровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

Головуючого судді Лукіновій К.С.,

при секретарі Копиці С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Покровське заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Покровського районного суду Дніпропетровської області від 10 вересня 2024 року у цивільній справі №189/1511/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Покровського районного суду Дніпропетровської області надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Покровського районного суду Дніпропетровської області від 10 вересня 2024 року у цивільній справі №189/1511/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення відповідач зазначив, що з об`єктивних обставин не зміг з`явитися в судове засідання для надання заперечень та не зміг повідомити про причини неявки також з об`єктивних причин, оскільки в період з 10.03.2023 року по 15.10.2024 року знаходився в Київському слідчому ізоляторі. Вказує, що не міг скористатись своїм правом подання відзиву на позовну заяву, бажає примиритися з позивачкою. Проти розірвання шлюбу відповідач проти.

В судове засідання сторони не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Представник позивачки ОСОБА_2 ОСОБА_3 , надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивачки. У задоволенні заяви про перегляд заочного рішення Покровського районного суду Дніпропетровської області від 10 вересня 2024 року просив відмовити у зв`язку з її необґрунтованістю та безпідставністю.

Представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_4 , надіслала до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності та відсутності відповідача. В задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу просила відмовити.

Відповідно до ст. 287 Цивільного процесуального кодексу України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду заяви за відсутності учасників.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши матеріали справи, матеріали заяви про перегляд заочного рішення, приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 12 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Так, заочним рішенням Покровського районного суду Дніпропетровської області від 10.09.2024 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задоволено. Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , що зареєстрований 06 жовтня 2017 року Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, під актовим записом №1975 розірвано.

Як вбачається із матеріалів, судом вживалися заходи щодо повідомлення відповідача про дату, час та місце проведення судового засідання. Про виклик відповідача в судові засідання свідчать конверти з відмітками "адресат відсутній за вказаною адресою".

Судом встановлено, що справу було розглянуто у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Нормою ч. 1 ст. 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, для скасування заочного рішення необхідно встановити не лише поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності двох умов можна вважати, що наявні підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

Як на підставу неприбуття в судове засідання відповідач посилається на те, що перебував у слідчому ізоляторі, що підтверджується ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 03.10.2024 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою відносно ОСОБА_1 .

Суд визнає причини неявки в судове засідання відповідача поважними.

Також відповідач зазначає, що бажає зберегти шлюб, оскільки у них є малолітня дитина та йому необхідний строк для примирення. Позов не визнає та заперечує проти розірвання шлюбу.

Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно частини 1 статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частинами 3, 4 статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно з частиною 2 статті 104, частиною 3 статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у тому числі за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 СК України.

Частиною 3 статті 109 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі чоловіка та дружини і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Відповідно до частини 1 статті 110, статті 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Отже, зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що зазначено в статті 16 Конвенції "Про дискримінацію жінок "в частині 1 підпункту "с", "однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання".

Позивачка звертаючись до суду із позовом про розірвання шлюбу, посилалася на те, що шлюбні відносини між сторонами припинені, спільне господарство не ведеться. Вважає, що сім`я розпалась та відновлена бути не може.

Суду не надано доказів, що відповідач вживав заходів для примирення з позивачкою.

Відповідач не навів обставин і не надав жодних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, докази які мають істотне значення для правильного вирішення справи відповідач повинен подати разом із заявою про перегляд заочного рішення, а не після скасування такого рішення і нового розгляду справи.

Згідно ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Із заяви відповідача не вбачається одночасна наявність обставин, визначених ч. 1 ст. 288 ЦПК України, які є підставами для скасування заочного рішення суду.

У заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання на будь-які докази, в розумінні ст. 76 ЦПК України, які мали б істотне значення для правильного вирішення спору та спростовували б висновки суду наведені в заочному рішенні від 10.09.2024 року, щодо позовних вимог ОСОБА_2 .

Суд вважає, що незгода відповідача на розірвання шлюбу не може бути підставою для скасування заочного рішення суду, оскільки це буде суперечити інтересам позивачки.

Зважаючи на викладене вище, враховуючи, що у заяві про скасування заочного рішення відповідач не наводить обставин, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, будь-які докази, які б поставили під сумнів обґрунтованість прийнятого судового рішення до заяви не додано, а доводи, викладені відповідачем у заяві про перегляд ухваленого рішення, зведені до незгоди з ухваленим рішенням суду, тому суд дійшов висновку, що заяву про перегляд заочного рішення суду слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 280-289 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до частини 4 статті 287 Цивільного процесуального кодексу України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя: К.С. Лукінова

.