Справа № 214/559/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2025 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко А.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи свої позовні вимоги тим, що вона з 05 березня 2021 року року перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі, від якого дітей вони не мають. Сімейно-шлюбні відносини між ними припинилися через втрату взаєморозуміння, розбіжність поглядів на сімейне життя та його планування, кожен з них живе своїм життям, спільного побуту не ведуть. Вважає, що сім`я з відповідачем розпалась остаточно і не може бути відновлена, та просить розірвати шлюб.

Дослідивши матеріали позову, суд дійшов до таких висновків.

Згідно пункту 2 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності.

Згідно частини першої статті 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до частини другої статті 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

На виконання вимог частини шостої статті 187 ЦПК України, судом було зроблено запити до Єдиного державного демографічного реєстру та Департаменту адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради, за інформацією яких відсутні відомості про зареєстроване місце проживання особи ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відомості про статус внутрішньо переміщено особи ОСОБА_2 , в єдиній Web-орієнтованій інформаційній технології формування сегменту «Облік ВПО» відсутні, що підтверджується відповідним повідомленням Управління праці та соціального захисту населення виконкому Саксаганської районної у місті ради.

Спільних дітей від шлюбу подружжя не має, доказів домовленості подружжя про розгляд справи за зареєстрованим, як внутрішньо переміщена особи, місцем проживання позивача, до суду не надано.

Позивачем ОСОБА_1 у тексті позовної заяви зазначено останнє відоме місце проживання відповідача ОСОБА_2 по АДРЕСА_1 , що на підставі частини 9 статті 28 ЦПК України за територіальністю відноситься до підсудності Енергодарського міського суду Запорізької області.

Відповідно до Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022 Енергодарським міським судом Запорізької області видано наказ від 10 березня 2022 року № 10-09 «Про тимчасове зупинення роботи суду», яким роботу Енергодарського міського суду Запорізької області тимчасово зупинено з 11 березня 2022 року на невизначений термін.

Розпорядженням Голови Верховного Суду від 14 березня 2022 року № 7/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Донецької, Запорізької та Харківської областей)» відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість суду здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність справ Енергодарського міського суду Запорізької області з визначенням територіальної підсудності справ за Самарським районним судом м. Дніпропетровська.

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, яку ратифіковано Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, та яка для України набрала чинності 11 вересня 1997 року, закріплено принцип доступу до правосуддя: кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним та безстороннім судом, встановленим законом.

У статтях 124, 125 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи. Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Частиною дев`ята статті 187 ЦПК України встановлено, що якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно пункту 1 частини першої статті 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо: справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Ураховуючи викладене, суд вважає за необхідне передати вказану цивільну справу на розгляд за останнім відомим місцем проживання відповідача до Самарського районного суду м. Дніпропетровська, оскільки відповідно до частини першої статті 378 ЦПК України, порушення правил територіальної юрисдикції (підсудності) є підставою для скасування рішення і передачі справи на новий розгляд.

Згідно положень статті 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Керуючись ст. ст. 27, 31, 187 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Передати на розгляд за підсудністю цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до Самарського районного суду м. Дніпропетровська.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 05 лютого 2025 року.

Суддя А.В. Ткаченко