Справа № 703/5489/24
03 лютого 2025 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючого-судді Прилуцького В.О.
секретаря судового засідання Дегтярь Л.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування,-
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про визнання права власності на спадщину посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з земельної ділянки площею 0,8288 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва яка розташована в адмінмежах Костянтинівської сільської ради Черкаського району, Черкаської області та земельної ділянки площею 1,8758 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована в адмінмежах Костянтинівської сільської ради Черкаського району, Черкаської області.
Спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняла вона, оскільки звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та ОСОБА_2 , яка постійно була зареєстрована разом із нею на момент смерті.
Нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки з померлою на час смерті була зареєстрована її сестра ОСОБА_2 , тому змушена звернутись із даним позовом до суду.
Позивач в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву в якій вказала, що підтримує позовні вимоги, просить їх задовільнити, справу розглянути у її відсутність та не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідачка в судове засідання не з`явилась, з невідомих суду причин, хоча про день, час та місце слухання справи була повідомлена належним чином, що підтверджується матеріалами поштової кореспонденції та оголошенням про виклик на офіційному веб порталі Судової влади України.
З урахуванням положень ч.4 ст.223 та ч.1 ст.280 ЦПК України, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалити, за результатами її розгляду, заочне рішення.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Оскільки розгляд справи відбувався у відсутність учасників справи то фіксування судового процесу звукозаписувальним технічним засобом не здійснювався.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 13 жовтня 2023 року.
З відповіді Смілянської державної нотаріальної контори № 1875/02-14 від 08 листопада 2024 року вбачається, що після смерті ОСОБА_3 із заявою про прийняття спадщини звернулась ОСОБА_1 позивачка по справі.
З довідки виданої виконавчим комітетом Балаклеївської сільської ради № 1241 вбачається, що разом з ОСОБА_4 на день смерті були зареєстровані ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .
З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 27 грудня 2023 року вбачається, що ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер.
З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 19 липня 1986 року та серії НОМЕР_4 від 28 листопада 1992 року вбачається, що ОСОБА_7 (зміна прізвища відбулась внаслідок одруження, що підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища та копією свідоцтва про шлюб) та ОСОБА_6 є дітьми померлої ОСОБА_3 .
Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Належність померлій ОСОБА_3 майна, яке є предметом спору, підтверджується Витягами з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 05 листопада 2018 року № 143933975 та № 143931114.
Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно із ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).
Позивач ОСОБА_1 зазначає, що відповідач ОСОБА_2 хоч і була зареєстрована на момент смерті ОСОБА_3 разом з нею за однією адресою, однак фактично спільно з нею не проживала, тому спадщину після її не прийняла.
З довідки виконавчого комітету Балаклеївської сільської ради № 1241 вбачається, що ОСОБА_2 зареєстрована по АДРЕСА_1 .
З повідомлення виконавчого комітету Балаклеївської сільської ради № 173/13-15 від 09 серпня 2024 року вбачається, що згідно записів по господарських книг Костянтинівської сільської ради за 2010 2015 роки книга № 22 сторінка 154 домоволодіння в АДРЕСА_1 зареєстроване на ОСОБА_3 . Довідкою КП «ЧООБТІ» № 829-о від 06 серпня 2014 року зафіксовано, що на момент обстеження домоволодіння на земельній ділянці по АДРЕСА_1 знесені: житловий будинок, господарська будівля вбиральня, огорожа.
З копії довідки до акта огляду медико соціальною експертною комісією серії 12 ААВ № 647644 від 06 березня 2023 року, вбачається, що ОСОБА_3 було встановлено 1 групу інвалідності та вона потребувала постійного стороннього догляду та допомоги, була повністю залежна від сторонніх осіб.
В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 прийняла спадщину після смерті матері ОСОБА_3 шляхом подання заяви про прийняття спадщини. Відповідач ОСОБА_2 на день смерті ОСОБА_3 була зареєстрована разом із нею за однією адресою.
Натомість, сама по собі реєстрація місця проживання позивача разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не може свідчити, відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України, про своєчасність прийняття спадщини.
Дійсно відповідно до ст. 1268 ЦК України, будь-яка особа, яка постійно проживала разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається такою, що своєчасно прийняла спадщину.
Разом з тим, державна реєстрація відповідача ОСОБА_2 за однією адресою з спадкодавицею ОСОБА_3 сама по собі не є беззаперечним доказом її постійного проживання на момент смерті матері за адресою реєстрації.
Окрім того дослідженими в судовому засіданні доказами спростовується факт спільного проживання відповідача ОСОБА_2 та спадкодавиці ОСОБА_3 , яка проживала без реєстрації в м. Черкаси разом із позивачем ОСОБА_1 .
З урахуванням зазначеного, а також зважаючи на пропуск строку звернення до нотаріуса, передбачений ст. 1270 ЦК України, суд приходить до висновку, що відповідач не прийняла своєчасно спадщину, що відкрилась після смерті своєї матері, відповідно не набула права на спадкове майно.
Враховуючи викладене єдиною спадкоємицею після смерті ОСОБА_3 є ОСОБА_1 позивач по справі.
Відповідно до ч.1 ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
В судовому засіданні встановлено, що позивач не має змоги оформити спадкове майно позасудовим шляхом, що підтверджується розясненням нотаріуса від 10 жовтня 2024 року.
З метою усунення обставини, яка перешкоджає оформленню права власності на спадкове майно, суд вважає, що за позивачем слід визнати право власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_3 .
На підставі ст. 392, 1217, 1233, 1261, 1268, 1268,1270, 1273 ЦК України, керуючись ст. 81, 259, 263-265, 315 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування задовільнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Головуючий: В. О. Прилуцький