Провадження № 2/202/1713/2025
УХВАЛА

про відкриття провадження

03 лютого 2025 року суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Мачуський О.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/2 частину квартири в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

25 грудня 2024 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/2 частину квартири в порядку спадкування за законом.

Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 22 січня 2025 року позовну заяву залишено без руху і надано позивачам строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання копії ухвали..

31 січня 2025 року представник позивачів адвокат Кадникова Л.Г. подала заяву про долучення звіту про оцінку вартості спірного нерухомого майна. Також просила надати відстрочення по сплаті судового збору до закінчення розгляду цивільної справи по суті, оскільки матеріальний стан позивачів не дозволяє їм одразу сплатити судовий збір в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 163 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

В Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», викладена позиція щодо відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати особи, яка через важкий майновий стан не може його сплатити.

Відстрочення та розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати особи, яка через важкий майновий стан не може його сплатити, направлено на забезпечення доступності правосуддя та реалізацію права таких осіб на судовий захист.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Враховуючи майновий стан ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , останні позбавлені можливості сплатити судовий збір, а тому суд доходить висновку про можливість задоволення клопотання про відстрочку сплати судового збору.

Відповідно до Звіту про оцінку, ринкова вартість спірної трикімнатної квартири, загальною площею 56,4 кв.м., без ПДВ, на 28.01.2025 року склала 1090000 гривень.

Предметом позову є визнання права власності на 1/2 частину квартири в порядку спадкування за законом, тобто ціна позову складає 545000 гривень.

Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» при зверненні до суду з даним позовом з вимогою майнового характеру має бути сплачений судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Таким чином, за подання даного позову, підлягає сплаті судовий збір в розмірі 5450,00 гривень, по 2725,00 гривень, з кожного з позивачів. До позовної заяви долучено квитанції про сплату ОСОБА_2 судового збору в розмірі 1211,20 гривень.

З урахуванням наведеного, в порядку відстрочення сплати судового збору, до ухвалення судового рішення у справі, позивачем ОСОБА_1 має бути сплачений судовий збір в розмірі 2725,00 гривень, а позивачем ОСОБА_2 в розмірі 1513,80 гривень.

За таких обставин, позовна заява подана з дотриманням вимог ст.ст.175-177 ЦПК України, справа підсудна Індустріальному районному суду м. Дніпропетровська, підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження не встановлено.

Враховуючи положення ст. 19, ч. 4 ст. 274 ЦПК України, предмет та підстави позову, суд приходить до висновку, що справа підлягає до розгляду в порядку загального позовного провадження.

За таких обставин, суддя приходить до висновку про необхідність прийняття позову та відкриття провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 163, 187, 189-192, 196-198 260-261, 274, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відстрочити позивачам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 сплату судового збору за звернення до суду із позовною заявою про визнання права власності на 1/2 частину квартири в порядку спадкування за законом, до ухвалення судового рішення у справі.

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ОСОБА_2 РНОКПП НОМЕР_2 , які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , про визнання права власності на 1/2 частину квартири в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи буде здійснено в порядку загального позовного провадження.

Проведення підготовчого засідання призначити на 10 годину 30 хвилин 27 лютого 2025 року, в приміщенні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, за адресою: м. Дніпро, пр. Слобожанський, 84.

В підготовче засідання викликати сторін, шляхом направлення їм копії даної ухвали. Відповідачу, одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі, надіслати копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Запропонувати відповідачу протягом 15 днів з дня вручення копії цієї ухвали подати суду відзив по суті позовних вимог та всі наявні в нього докази, які стосуються предмету спору, з одночасним направленням копії відзиву та додатків до нього всім учасникам справи та наданням суду доказів про здійснення вказаних дій (ст. 178 ЦПК України).

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов в строк для подання відзиву.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзиви, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачам у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу, іншому відповідачу й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

До закінчення підготовчого засідання по справі особи, які беруть участь у справі, для підтвердження своїх вимог або заперечень зобов`язані подати усі наявні у них докази, заяви та клопотання, при цьому позивач також має право звернутись з клопотанням про залучення співвідповідача, заміну первісного відповідача належним, залученням третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову, збільшити або зменшити свої позовні вимоги, відповідач подати заперечення.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет на офіційному веб-порталі судової влади України - http://court.gov.ua/fair/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.М. Мачуський