ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3688/25 Справа № 214/6605/24 Суддя у 1-й інстанції - Малаховська І. Б. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

30 січня 2025 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Агєєва О.В., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області по цивільній справі №214/6605/24 за позовною заявою ОСОБА_2 до Верховного Суду про відшкодування збитків, що заподіяні незаконним залученням в якості обвинуваченого із застосуванням міри присікання підписки про невиїзд,

УСТАНОВИВ:

23 січня 2024 року до Дніпровського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 .

Проте, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначено рішення або ухвала що оскаржується. Зі змісту апеляційної скарги, вбачається, що вона подана по цивільній справі № 214/6605/24, яка перебуває в провадженні Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області. Але, відсутні посилання на сам документ (його назва та дата ухвалення).

Крім того, прохальна частина апеляційної скарги не відповідає вимогам положень статті 374 ЦПК України з огляду на наступне.

Так, в Україні визнається і діє принцип верховенства права, одним з елементів якого є принцип правової визначеності. Ключовим елементом принципу правової визначеності є чіткість та однозначність.

Відповідно принципу диспозитивності цивільного судочинства закріпленого в статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог.

Згідно з частиною 5 статті 265 ЦПК України у резолютивній частині рішення зазначаються, зокрема, висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної із заявлених вимог.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч.1 ст.367 ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право: зокрема, скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення (ч. 2 ст. 374 ЦПК України).

Зі змісту зазначених правових норм, вбачається, що суд вирішує лише ті вимоги, про вирішення яких клопочуть сторони, і за загальним правилом не може виходити за межі цих вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет оскарження. Принцип диспозитивності покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, за вирішенням яких сторони звернулися до суду.

В апеляційній скарзі фактично відсутня прохальна частина, в якій скаржник зазначає судове рішення, яке оскаржується, що апелянт просить зробити зробити з даним рішенням та в якій частині та інші вимоги.

Таким чином, сформульована прохальна частина апеляційної скарги також не в відповідає нормам ЦПК України.

Аналогічний підхід Верховного Суду при вирішенні питання про відкриття касаційного провадження викладено, зокрема, в ухвалах від 03.05.2024 року справа № 753/2669/24, від 30.03.2024 року cправа № 489/2186/23, від 29.05.2024 року у справі № 381/3425/22, тощо.

Відповідно до ч. 2 та 3 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення без руху).

Керуючись ст. ст. 356, 357, 374 ЦПК України, апеляційний суд-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області по цивільній справі №214/6605/24 за позовною заявою ОСОБА_2 до Верховного Суду про відшкодування збитків, що заподіяні незаконним залученням в якості обвинуваченого із застосуванням міри присікання підписки про невиїзд, для чого надати строк для усунення названих вище недоліків - десять днів з дня отримання ухвали, шляхом подачі апеляційному суду апеляційної скарги, викладеної державною (українською) мовою, копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

У разі невиконання ухвали і неусунення недоліків до вказаного строку, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута особі, яка подала скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду О.В. Агєєв