КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4991/2025
У Х В А Л А

29 січня 2025 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Слюсар Т.А.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,

розглянувши у порядку апеляційного провадження апеляційну скаргу адвоката Стріченка Димитрія Анатолійовича в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 13 листопада 2024 року про відмову у відкритті провадження у складі судді Диби О.В.,

у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Управління соціального захисту населення Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення факту здійснення постійного догляду за особою,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 13 листопада 2024 року у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту здійснення постійного догляду за особою відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою 02 грудня 2024 року адвокат Стріченко Д.А. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу через підсистему «Електронний суд».

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 грудня 2024 року апеляційна скарга адвоката Стріченка Д.А. в інтересах ОСОБА_1 була залишена без руху з підстав не порушення питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду та несплатою судового збору за подання апеляційної скарги, надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання скаржником ухвали.

Так, скаржнику було запропоновано на усунення недоліків подати на адресу Київського апеляційного суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, у зв`язку з його пропуском та квитанцію про сплату судового збору.

Копія ухвали від 19 грудня 2024 року була направлена ОСОБА_1 на електронну пошту та до електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд», яка отримана 24 грудня 2024 року (а.с. 61, 63).

Крім того вказана ухвала направлялася також представнику скаржника - адвокату Стріченку Д.А., на зазначену в апеляційній скарзі адресу електронної пошти та до електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд», яка доставлена 24 грудня 2024 року (а.с. 62, 64).

31 грудня 2024 року на адресу суду апеляційної інстанції від представника скаржника надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги до якої долучено платіжну інструкцію про сплату судового збору від 30 грудня 2024 року на суму 484 грн 48 коп (а.с. 66).

Між тим, скаржник будучи належним чином повідомлений та обізнаний про залишення його апеляційної скарги без руху з підстав викладених в ухвалі Київського апеляційного суду від 19 грудня 2023 року, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду в термін визначений судом не надав.

В даному випадку апеляційним судом надавався тривалий час скаржнику для усунення недоліків апеляційної скарги, однак заявник сплативши судовий збір не вказав поважних причин не подання клопотання про поновлення строку та не просив продовжити строк на усунення недоліків.

Апеляційний суд зазначає, що вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який згідно положень ст. 354 ЦПК України за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Отже суд з урахуванням конкретних обставин справи має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку і залежно від встановленого постановити ухвалу про поновлення або відмову у поновленні цього строку.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Так, розуміючи важливість дотримання оптимального балансу між забезпеченням реалізації права особи на доступ до правосуддя та принципом правової визначеності, Європейський суд з прав людини сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Законом, а саме ст. ст. 43, 44 ЦПК України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, наділені широким колом цивільних прав, та обов`язками, зокрема добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати покладені на них процесуальні обов`язки.

Оскільки, скаржником не усунуто недоліки в повному обсязі, що зазначені в ухвалі суду від 19 грудня 2024 року враховуючи викладене, практику Європейського суду з прав людини, вимоги ст.ст. 357, 358 ЦПК України, суд вважає, що у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Стріченка Д.А. в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 13 листопада 2024 року, слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357, 358 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Стріченка Димитрія Анатолійовича в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 13 листопада 2024 року про відмову у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Управління соціального захисту населення Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення факту здійснення постійного догляду за особою.

Ухвала суду набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з моменту складання повного судового рішення.

Суддя-доповідач:

Судді: