Справа № 642/179/25
Провадження № 2-н/642/57/25
ЛЕНІНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. ХАРКОВА
С У Д О В И Й Н А К А З
28 січня 2025 року м. Харків
Відповідно до п. 12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного Кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
Відповідно до п. 15 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного Кодексу України, у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, який триває досі, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.
Таким чином, строки позовної давності для звернення до суду із заявою про видачу судового наказу не є пропущеними.
Відповідно до п.2, 3 ч.1 ст.161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення.
Відповідно до ст. 20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», споживачі зобов`язані оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, визначені договором або законом.
У відповідності зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України.
Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір» з боржників слід стягнути судовий збір на користь стягувача.
Керуючись ст. ст. 161, 163, 168 ЦПК України, ст. ст. 322, 360, 526, 623, 625 ЦК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги»,-
Згідно зі статтею 170 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Згідно зі статтею 172 Цивільного процесуального кодексу України у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Строк пред`явлення судового наказу до виконання три роки.
Суддя Шрамко Л.Л.
Судовий наказ виданий стягувачу"_____"_________________ 20_____ року.
Судовий наказ набрав законної сили "_____"_________________ 20_____ року.
Строк пред`явлення судового наказу до виконання до"_____"_________________ 20_____ року.
Суддя Шрамко Л.Л.