Справа № 548/2782/24
Провадження № 2/548/141/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.01.2025 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Коновод О.В.

за участю секретаря судового засідання Манжос Т.В., Матвієнко О.А.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Хоролу в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області, за учатю третьої особи ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В:

Позиція позивача та відповідача, процесуальні дії, вчинені по справі.

Позивач звернувся до Хорольського районного суду Полтавської області з вищевказаним позовом.

На обґрунтування позову зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в м. Миргород, Полтавської області, Україна, яка була зареєстрована до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 .

Після її смерті залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка, розташована на території Вишняківської сільської ради, Хорольського району, Полтавської області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,96 га, відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю серії РІ №536544 від 06.04.2001 року виданого на підставі рішення Вишняківської сільської Ради народних депутатів 9 сесії 23 скликання від 06.03.2000 року громадянину України ОСОБА_3 та зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №52.

Оскільки позивач проживав в с. Попівка Конотопського району Сумської області з майбутньою дружиною, він не міг надавати постійної допомоги своїй матері. Отже, від матері чув, що приходить і допомагає їй ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Він навіть, був впевнений, що мати напише на нього заповіт на будинок в селі. Того , що померла зареєструвала його у власному будинку позивачу не було відомо.

Виходячи з вищевказаних норм чинного законодавства, позивач вважав, що спадщину після померлої своєї матері прийняв ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , так як мав заповіт, подавши відповідну заяву до нотаріального органу.

Відповідно до інформаційної довідки, наданої виконавчим комітетом Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області від 26 червня 2024 року за №09-08/8/318, на день смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 з нею був зареєстрований ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Заповіту померла, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 не складала. Наразі, за усним зверненням позивача до приватного нотаріусу Конотопського районного нотаріального округу Сумської області, Майстренко І.В., він отримав Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №77913694 від 07.08.2024 року, що після ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкова справа не заводилась та інформація відсутня.

Згідно зі статтею 1261 Цивільного Кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Тобто, спадкоємцем за законом першої черги після померлої матері, ОСОБА_3 , є позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Позивач, вважає, що має право на отримання додаткового строку на прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 , оскільки, вважав, що спадкова справа після померлої вже заведена у визначений законом строк. Також, позивач є військовослужбовцем Збройних Сил України, та бере участь у бойових заходах, а тому не мав змогу раніше звернутись до нотаріуса щодо вступу в спадщину та оформлення спадкового майна.

19.12.2024 року по справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Позивач у підготовче судове засідання не з`явився, подав до суду заяву в якій прохав суд розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами.

Представник відповідача у підготовче судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, протягом строку, встановленого судом, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому не заперечує проти задоволення позову, просить розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами.

Третя особа у підготовче судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, протягом строку, встановленого судом, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому не заперечує проти задоволення позову, просить розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, суд вважає, що за результатами підготовчого судового провадження має бути ухвалене рішення, яким вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Фактичні обставини, встановлені судом.Норми права, застосовані судом.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в м. Миргород, Полтавської області, Україна, яка була зареєстрована до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 .

Після її смерті залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка, розташована на території Вишняківської сільської ради, Хорольського району, Полтавської області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,96 га, відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю серії РІ №536544 від 06.04.2001 року виданого на підставі рішення Вишняківської сільської Ради народних депутатів 9 сесії 23 скликання від 06.03.2000 року громадянину України ОСОБА_3 та зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №52.

Оскільки позивач проживав в с. Попівка Конотопського району Сумської області з майбутньою дружиною, він не міг надавати постійної допомоги своїй матері. Отже, від матері чув, що приходить і допомагає їй ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Він навіть, був впевнений, що мати напише на нього заповіт на будинок в селі. Того , що померла зареєструвала його у власному будинку позивачу не було відомо.

Виходячи з вищевказаних норм чинного законодавства, позивач вважав, що спадщину після померлої своєї матері прийняв ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , так як мав заповіт, подавши відповідну заяву до нотаріального органу.

Відповідно до інформаційної довідки, наданої виконавчим комітетом Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області від 26 червня 2024 року за №09-08/8/318, на день смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 з нею був зареєстрований ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Заповіту померла, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 не складала. Наразі, за усним зверненням позивача до приватного нотаріусу Конотопського районного нотаріального округу Сумської області, Майстренко І.В., він отримав Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №77913694 від 07.08.2024 року, що після ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкова справа не заводилась та інформація відсутня.

Згідно зі статтею 1261 Цивільного Кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Тобто, спадкоємцем за законом першої черги після померлої матері, ОСОБА_3 , є позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Позивач, вважає, що має право на отримання додаткового строку на прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 , оскільки, вважав, що спадкова справа після померлої вже заведена у визначений законом строк. Також, позивач є військовослужбовцем Збройних Сил України, та бере участь у бойових заходах, а тому не мав змогу раніше звернутись до нотаріуса щодо вступу в спадщину та оформлення спадкового майна.

Відповідно до ст.1269, ст.1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця.

Якщо заява про прийняття спадщини спадкоємцем, який бажає спадкувати, та має на те законні підстави, не була вчасно подана, то за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст.1272 ч.3 ЦК України).

Згідно із статтею 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, за змістом ст. 1272 ЦК України та з урахуванням роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року справа № 6-1320цс17.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

Як указано Верховним Судом у постанові від 16.10.2019 року (справа № 521/8988/17) поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини`вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

На підставі зазначеного, що вказані обставини свідчать про поважність причин пропущення позивачами строку для прийняття спадщини, відповідно до норм вітчизняного законодавства, міжнародного права та судової практики ЄСПЛ, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів, приходить до висновку, що у позивачів були перешкоди для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини та такі обставини є поважними, а тому позов підлягає задоволенню.

Суд вважає, що позивачеві для звернення до нотаріальної контори буде достатньо двох місяців з дня набрання законної сили цього рішення суду.

Зважаючи на зазначене, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 104, 105, 110-114 СК України, ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76 81, 133, 200, 206, 259, 263-265, 268, 273, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 ) до Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області ( адреса знаходження : вул. 1 Травня,4 м. Хорол Лубенського району Полтавської області, код ЄДРПОУ 22528612), за учатю третьої особи ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса проживання: АДРЕСА_1 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , терміном 2 (два) місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 28 січня 2025 року.

Суддя : О.В. Коновод