У х в а л а

29 січня 2025 року

м. Київ

Справа № 308/11102/20

Провадження № 61-936ск25

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою, яку від імені Державного підприємства «Сетам» підписала ОСОБА_9 як головний юрисконсульт юридичного відділу скаржника (далі - підписантка),

на постанову Закарпатського апеляційного суду від 10 грудня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державного підприємства «Сетам», відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Закарпатській області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Форкош Мирослави Михайлівни про визнання електронних торгів недійсними, скасування протоколу про їх проведення, свідоцтва про придбання майна, державної реєстрації права власності та

в с т а н о в и в :

1. 24 січня 2025 року підписантка від імені скаржника сформувала у системі «Електронний суд» касаційну скаргу (вх. № 2762/0/220-25 від 27 січня 2025 року), у якій просила скасувати зазначену постанову у частині задоволених позовних вимог і залишити в силі рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 7 грудня 2023 року.

2. Верховний Суд вважає, що касаційну скаргу слід повернути, оскільки її підписала особа, яка не підтвердила повноваження на представництво інтересів скаржника відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

3. Касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника (частина третя статті 392 ЦПК України).

4. Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України). Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України).

5. Підписантка до касаційної скарги додала, зокрема, такі документи:

- виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) щодо скаржника від 15 січня 2025 року. Згідно з цією випискою керівником скаржника є ОСОБА_3 , а уповноваженими на представництво особами - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 і ОСОБА_7 . Один із фрагментів цієї виписки - замальований;

- сформований у системі «Електронний суд» 25 жовтня 2021 року витяг з ЄДР щодо скаржника. Згідно з цим витягом керівником скаржника на той час був ОСОБА_8 ;

- свідоцтво про шлюб від 20 серпня 2022 року № НОМЕР_1, видане Печерським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Згідно з цим свідоцтвом підписантка змінила прізвище з ОСОБА_9 на ОСОБА_9 ;

- наказ скаржника від 15 вересня 2020 року № 107 про уповноваження працівників скаржника на представництво у судах України (далі - наказ № 107), підписаний ОСОБА_8 Згідно з цим наказом підписантка (на той час - ОСОБА_9) уповноважена на представництво скаржника у судах України;

- сформовану у системі «Електронний суд» 25 жовтня 2021 року «Довіреність у порядку передоручення», яку на підставі довіреності від 13 жовтня 2021 року видав ОСОБА_8 на ім`я ОСОБА_11 для представництва у судах України інтересів скаржника в порядку передоручення;

- сформовану у системі «Електронний суд» 29 жовтня 2021 року «Довіреність у порядку передоручення», яку на підставі довіреності від 25 жовтня 2021 року видав ОСОБА_11 на ім`я підписантки для представництва у судах України інтересів скаржника в порядку передоручення.

6. Підписуючи касаційну скаргу від імені скаржника, підписантка діяла не як його представник, яким для юридичної особи може бути тільки адвокат. Однак належних доказів того, що підписантка діяла у порядку самопредставництва скаржника у суду теж немає.

7. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК України).

8. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності) (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 серпня 2023 року у справі № 740/2873/22 (провадження № 61-8685св23)).

9. Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (див., зокрема, ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, від 19 лютого 2024 року у справі № 367/1906/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 297/2875/17, від 23 лютого 2024 року у справі № 761/36171/16-ц, від 26 лютого 2024 року у справі № 133/2744/21, від 26 лютого 2024 року у справі № 2011/17564/12, від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 758/7617/23, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18).

10. Якщо відповідні відомості щодо особи, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи на засадах самопредставництва, внесені до ЄДР, ці відомості є офіційним та достатнім підтвердженням того, що юридична особа діє в суді через певну особу на засадах самопредставництва (з урахуванням відповідних обмежень повноважень, якщо такі є). Отже, за наявності інформації щодо такої особи в ЄДР, у разі подання її суду, відсутності стосовно цього спору, про який повідомлено суду, немає підстав додатково підтверджувати ці повноваження документами, які за своїм змістом є тими, що визначені частиною третьою статті 56 ГПК України, - статутом, положенням, трудовим договором (контрактом), - оскільки суд може покладатись на відомості з ЄДР як на достовірні (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2024 року у справі № 910/16580/23 (пункт 7.19)).

11. За змістом касаційної скарги, виписки та витягу з ЄДР, довіреностей від 25 і 29 жовтня 2021 року, наказу № 107 підписантка не є керівником скаржника; крім того згідно цих виписки та витягу вона не входить до переліку осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи на засадах самопредставництва. У такому разі її повноваження діяти від імені скаржника у порядку самопредставництва можуть випливати виключно із закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У суду відсутня інформація про те, що підписантка має право діяти у порядку самопредставництва скаржника на підставі саме вказаних актів.

12. Отже, визначені відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України документи, які можуть підтвердити повноваження діяти від імені скаржника за правилами самопредставництва, підписантка не надала. Наказ № 107 не підтверджує входження до кола саме трудових обов`язків підписантки здійснення самопредставництва скаржника та наявність трудових відносин зі скаржником на час подання касаційної скарги. Крім того, сформовану у системі «Електронний суд» 29 жовтня 2021 року «Довіреність у порядку передоручення» на ім`я підписантки на підставі довіреності від 25 жовтня 2021 року видав від власного імені ОСОБА_11 як фізична особа, а не скаржник (див. статтю 246 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України)); така «Довіреність у порядку передоручення» не є посвідченою нотаріально всупереч припису частини другої статті 245 ЦК України.

13. Касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено (пункт 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України).

14. Оскільки касаційну скаргу підписала особа, яка не підтвердила наявність права її підписувати за правилами самопредставництва, цю скаргу слід повернути. Вказане не перешкоджає повторному зверненню до суду із такою скаргою, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

повернути касаційну скаргу (вх. № 2762/0/220-25 від 27 січня 2025 року), яку від імені Державного підприємства «Сетам» підписала ОСОБА_9 як головний юрисконсульт юридичного відділу цього підприємства, на постанову Закарпатського апеляційного суду від 10 грудня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державного підприємства «Сетам», відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Закарпатській області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Форкош Мирослави Михайлівни про визнання електронних торгів недійсними, скасування протоколу про їх проведення, свідоцтва про придбання майна та державної реєстрації права власності.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима