Провадження № 2/344/788/25
У Х В А Л А

03 лютого 2025 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої судді Бабій О.М.,

секретаря Соляник Т.І.

за участі представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «РІТМ ГРУП» про визнання недійсним договору найму (оренди) та стягнення коштів та зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «РІТМ ГРУП» про усунення перешкод у користуванні квартирою,-

В С Т А Н О В И В:

29 серпня 2024 року через систему Електронний суд позивач звернувся в суд із позовом до ОСОБА_1 , ТзОВ «РІТМ ГРУП» про визнання недійсним договору найму (оренди) та стягнення коштів.

Провадження у справі відкрито 30 серпня 2024 року.

11 жовтня 2024 року відповідачка ОСОБА_1 звернулась до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_3 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «РІТМ ГРУП» про усунення перешкод у користуванні квартирою.

Ухвалою суду 24 жовтня 2024 року зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ТзОВ «РІТМ ГРУП» про усунення перешкод у користуванні квартирою прийнято до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ТзОВ «РІТМ ГРУП» про визнання недісйним договору найму (оренди) та об`єднано в одне провадження. Надано справі загальний номер № 344/15901/24, провадження № 2/344/3817/24. Розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження з викликом сторін. Підготовче засідання призначено на 14 листопада 2024 року о 13:30 год. з викликом сторін. Про час та місце судового засідання сторои повідомлені під розписку, також позивачу та представнику відповідачки ОСОБА_1 копію ухвали було доставлено в їх електронні кабінети в системі Електронний суд (а.с.153, 188, 189, 190).

Але, 14 листопада 2024 року сторони в судове засідання не з`явилися.

Позивач не повідомив про причини своєї неявки.

Представник відповідачки ОСОБА_1 подав клопотання про відкладення підготовчого засідання.

Підготовче засідання відкладено на 12 грудня 2024 року, про що сторін повідомлено шляхом направлення повісток поштою та в їх електронні кабінети (а.с.186-187, 188-189, 190).

Але, 12 грудня 2024 року сторони в підготовче засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Підготовче засідання відкладено на 03 лютого 2025 року, про що сторін повідомлено шляхом направлення повісток поштою та в їх електронні кабінети (а.с.195-197, 198-199).

В підготовче засідання позивач ОСОБА_3 не з`явився вже втретє, жодних клопотань чи повідомлень від нього не надходило, про причини неявки він суд не повідомив.

Представник відповідачки ОСОБА_1 в судовому засіданні заявив клопотання про залишення первісного позову ОСОБА_3 без розгляду у зв`язку з його неявкою.

З`ясувавши думку представника відповідачки, суд вважає, що позов слід залишити без розгляду виходячи з наступного.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У справах "Осман проти Сполученого королівства" та "Креуз проти Польщі" Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Системний аналіз вказаних норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

У даній справі позивач повідомлявся судом шляхом надіслання йому повідомлення до електронного кабінету в системі Електронний суд та шляхом надіслання повісток про виклик до суду поштовим зв`зком.

Відповідно до ч. 5 ст. 14 ЦПК України, суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

В ч. 7 ст. 14 ЦПК України зазначено, що особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Оскільки позивач, будучи належним чином повідомленим про день, час і місце розгляду справи, втретє не з`явився в судове засідання без поважних причин, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду на момент розгляду справи не надходило, суд вважає, що первісну позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «РІТМ ГРУП» про визнання недійсним договору найму (оренди) та стягнення коштів залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Івано-Франківського апеляційного суду.

Суддя Бабій О.М.