Номер провадження2/465/942/25
Справа № 465/4452/24
Ухвала

про залишення позову без розгляду

"28" січня 2025 р. м. Львів

Франківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Кузь В.Я.

при секретарі судового засідання Савченко А.К.

в ході підготовчого провадження у цивільній справі за позовом Дочірнього підприємства ПрАТ "НАК "Надра України" "Західукргеологія" до ОСОБА_1 , Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про скасування державної реєстрації земельної ділянки, -

встановив:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою про скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 05.06.2024р. прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання, визнано обов`язковою явку в підготовче засідання усіх учасників судового процесу для надання пояснень з приводу обставин справи та зобов"язано представити оригінали усіх документів, які стосуюються предмету спору, для їх огляду в судовому засіданні.

Підстави такого рішення викладені в ухвалі.

В підготовчі засідання, призначені судом на 27.11.2024р. та 28.01.2025р. представник позивача не прибув, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи. Разом з тим, в матеріалах цивільної справи містяться клопотання про відкладення розгляду справи у зв"язку з зайнятістю в інших судових процесах.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Зотов Н.М. подав заяву про залишення позову без розгляду у зв"язку з тим, що представник позивача повторно не прибув в судове засідання.

У відповідності до вимог п.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Згідно з частинами 1, 2 статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Ч.4 ст. цієї статті вказує на те, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ст..ст. 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Зокрема, відповідно до п.2 ч.2 ст.43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, а відповідно до п.3 вказаної норми закону з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

У ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Між тим, згідно позиції Європейського суду з прав людини, яка викладена в рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України», нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

В обгрунтування клопотань про відкладення розгляду справи представник позивача зазначає про зайнятість в інших судових процесах.

Зокрема, в клопотанні про відкладення судового засідання, яке призначалося на 27.11.2024р., представник позивача - адвокат Малишак А.С. зазначив про зайнятість в судовому засіданні в Господарському суді Львівської області, в підтвердження чого долучив витяг з офіційного веб - сайту "Судова влада України".

Разом з тим, з даного витягу не вбачається, що в судовому засіданні в Господарському суді Львівської області, яке призначалося на 27.11.2024р. на 10 год. 40 хв., безпосередньо брав участь адвокат Малишак А.С. Навпаки, у даному витязі представником позивача зазначений Лишак Михайло Володимирович.

В клопотанні про відкладення судового засідання, яке призначалося на 28.01.2025р., представник позивача - адвокат Малишак А.С. зазначив про зайнятість в судовому засіданні в Стрийському міськрайонному суді Львівської області, в підтвердження чого долучив витяг з офіційного веб - сайту "Судова влада України".

Разом з тим, з даного витягу теж не вбачається, що в судовому засіданні в Стрийському міськрайонному суді Львівської області, яке призначалося на 28.01.2025р. на 09 год. 30 хв., безпосередньо брав участь адвокат Малишак А.С. Навпаки, у даному витязі представником позивача зазначений Мелень Маркіян Петрович.

Не визначився представник і з питанням про розгляд справи у відсутності представника, та не подав відповідного клопотання.

Більш того, адвокат Малишак А.С. не є безпосереднім позивачем, а з поданих клопотань вбачається, що крім нього у позивача є інші представники, жодного з яких позивач не забезпечив в судове засідання та не виконав вимоги суду, зазначені в ухвалі суду.

Відтак, неявку представника позивача, у тому числі й адвоката Малишака А.С. в підготовчі засідання 27.11.2024р. та 27.01.2025р. суд визнає повторною, двічі підряд, у зв`язку з цим, безпідставною, оскільки стороною не надано підтверджень щодо об`єктивності підстав неявки в судові засідання.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 28.03.2023 № 711/7486/19 ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права,здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

В цій же справі Суд дійсно врахував обставини, за яких позивач неодноразово не з`явився до суду, як підстави достатні для залишення позовної заяви без розгляду.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Суд вважає, що позивач, не забезпечивши чергову явку в підготовче засідання представника двічі поспіль, фактично демонструє суду відсутність свого інтересу у як найскорішому розгляді справи по суті, і така поведінка фактично обумовлює перебування в провадженні не вирішеної по суті справи поза строками, що передбачені цивільним процесуальним законодавством для розгляду такої справи, тобто поза межами розумних строків.

При цьому суд враховує правову позицію Верховного Суду, висловлену у постанові від 11.03.2021 року у справі № 558/9/18, зокрема, що суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Тобто діє пряма норма закону.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, провадження № 61-17220св18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св20).

Крім того, суд враховує і правову позицію Верховного Суду, яка була висловлена у постанові ВП ВС від 12 січня 2023 року у справі за № 9901/278/21 щодо того, що позивач, ініціювавши судовий розгляд справи, повинен (повинна) активно використовувати визначені законом процесуальні права.

Зважаючи на викладене, суд вважає встановленим, що в порушення вимог чинного законодавства позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у призначені підготовчі засідання не забезпечив представника, а відтак не виконує вимогу суду про обов"язкову явку в підготовче засідання.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в підготовче засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За даних обставин, суд дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку, що неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору, у зв`язку з чим, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.43, 257, 258-260, ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву Дочірнього підприємства ПрАТ "НАК "Надра України" "Західукргеологія" до ОСОБА_1 , Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про скасування державної реєстрації земельної ділянки залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Львівського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя В. Кузь