Справа № 482/819/24
Номер провадження 2/482/391/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2025 року м.Нова Одеса

Новоодеський районний суд Миколаївської області, у складі: головуючого - судді Сергієнка С.А., за участю секретаря - Шведової Я.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нова Одеса справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Новоодеської міської ради Миколаївського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

10 квітня 2024 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , Новоодеської міської ради Миколаївського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У позовній заяві позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 (копія свідоцтва про смерть додається) . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її матір ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Після смерті батька мама не зверталась за оформленням спадщини, оскільки постійно проживала із спадкодавцем та фактично прийняла спадщину.

Майно яке було успадковане матір`ю складається із приватного будинку по АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право приватної власності на житловий будинок від 19.12.1980 року та земельної ділянки площею 0.19 га для обслуговування будинку, господарських споруд.

Крім позивача у її батьків є син ОСОБА_2 .

Позивач постійно проживає в м. Новий Буг Баштанського району Миколаївської області і через настання пандемії короновірусної хвороби ( COVID-19 ) вона була обмежена у виїзді за межі міста, часто хворіла і не мала змоги подати заяву про вступ в спадщину за місцезнаходженням майна.

Зверненню до нотаріуса в 2022 році перешкодила військова агресія російської федерації проти України та введення військового стану в Україні, з фактичним веденням бойових дій в районі проживання позивача.

Крім того позивач вказує, що довгий час вона була не впевнена в наявності документів ,що підтверджують право власності на спадкове майно, оскільки їй ніколи не було відомо про них, з батьками вона про них не розмовляла і брат їх не мав. У лютому 2022 року ,під час проведення ремонту в будинку батьків , позивач знайшла свідоцтво про право власності на будинок та державний акт на землю.

Виходячи із вищезазначеного позивач вважає, що пропустила установлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини.

Спадщину, після смерті ОСОБА_4 , спадкоємці за законом чи за заповітом не прийняли, відповідні свідоцтва про право на спадщину нотаріусом не видавались. Позивач заяву про відмову від прийняття спадщини не подавала, від права на спадкування не усунута, тому бажає прийняти спадщину, після смерті своєї матері.

Коли позивач 26.03.2024 року звернулася до нотаріуса їй було повідомлено, що вона пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини і цей строк можливо продовжити лише в судовому порядку

Посилаючись на вищевикладене позивач просила визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, але представник надала до суду заяву в якій просила справу розглядати без їх участі, а позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву, в якій вказав, що позов визнає та просив справу розглядати без його участі.

Представник відповідача Новоодеської міської ради Миколаївського району Миколаївської області у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату час і місце розгляду справи, правом на подання відзиву не скористався, будь-яких заяв та клопотань від не надходило.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так з матеріалів справи видно, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 видане Новобузьким РВ ДРАЦС ГТУЮ у Миколаївській області 08.01.2019 року), яка є матір`ю позивача, що у свою чергу підтверджується свідоцтвом про народження позивача та свідоцтвом про укладення нею шлюбу у наслідок чого вона змінила прізвище на ОСОБА_5 .

Як видно із відповіді приватного нотаріуса Новоодеського районного нотаріального округу Філіпенко О.М. та наданої нею інформаційної довідки із спадкового реєстру спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 не розпочиналася, відомості щодо цієї особи у спадковому реєстрі відсутні, а отже спадщину після її смерті ніхто не прийняв.

Позивач є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_4 , інший потенційний спадкоємець першої черги син покійної ОСОБА_2 .

Після смерті ОСОБА_4 залишилося спадкове майно, а саме житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право приватної власності на житловий будинок від 19.12.1980 року та земельна ділянка площею 0.19 га для обслуговування будинку, господарських споруд.

У встановлений законом шестимісячний строк ОСОБА_1 не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, через введення карантинних обмежень у зв`язку із пандемією короновірусної хвороби ( COVID-19 ) крім того у неї не було достовірної інформації про наявність спадкового майна.

Про наявність спадкового майна позивач довідався у лютому 2022 року, знайшовши правовстановчі документи на таке майно.

Зверненню до нотаріуса в 2022 році перешкодила військова агресія російської федерації проти України та введення військового стану в Україні, з фактичним веденням бойових дій в районі проживання позивача.

Коли ж позивач 26.03.2024 року звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини їй було повідомлено, що вона пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини і цей строк можливо продовжити лише в судовому порядку, що підтверджується відповідним письмовим роз`ясненням приватного нотаріуса Філіпенко О.М.

Згідно ч.3. ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини на думку суду є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини).

Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.

Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»).

Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь - яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»).

Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

Незадоволення прохання щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зумовить перехід права власності на спадкове майно до держави в особі органу місцевого самоврядування на території якого воно знаходиться. Отже, необхідно врахувати, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки вона втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті її матері. Втрата спадкового майна після втрати близької людини будуть для неї надмірним тягарем.

Враховуючи ті обставини, що позивач лише у лютому 2022 року дізналася про наявність спадкового майна (знайшла правовстановлюючі документи на це майно), суд приходить до висновку про наявність підстав, для визнання строку на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущеним з поважних причин.

Зважаючи на вищевикладене суд вважає, що встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини позивач пропустила з поважних причин, тому відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України позов слід задовольнити та визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини.

На думку суду строк тривалістю 2 місяці є достатнім для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. 7, 10, 89, 158, 258, 259, 263-265 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Новоодеської міської ради Миколаївського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили, для подання до нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У іншій частині за даною позовною вимогою відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Головуючий суддя: С.А.Сергієнко