Провадження № 2-п/638/42/25
УХВАЛА

Іменем України

30 січня 2025 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Латки І.П.,

за участю секретаря судового засідання Мяснянкіної Г.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 02 листопада 2022 року у справі № 638/17811/21 за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за електричну енергію,

в с т а н о в и в:

20 січня 2025 року ОСОБА_1 за допомогою системи «Електронний суд» звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 02 листопада 2022 року у справі № 638/17811/21 за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за електричну енергію.

Заява мотивована тим, що 02 листопада 2022 року Дзержинським районним судом м. Харкова (суддя Латка І.П.) розглянуто цивільну справу за позовом АТ «Харківобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за споживання електричної енергії в розмірі 1861,55 грн. та прийнято заочне рішення суду. Про наявність заочного рішення по вищевказаній справі заявник, ОСОБА_1 , дізналася 12 грудня 2024 року від державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Нагорного Родіона Олеговича, яким було накладено арешт на мій рахунок відкритий в АТ КБ ПРИВАТБАНК. До цього часу на своє ім`я і на адресу, за якою я зареєстрована та проживає: АДРЕСА_1 , судових повісток, повного заочного рішення суду не отримувала. Заявник зазначає, що не має жодного відношення до вищевказаної судової справи, адреси, особового рахунку та суми заборгованості вказаних в заочному рішенні суду. Заявник зазначає, що ніколи не проживала і не була зареєстрована за вказаною адресою: АДРЕСА_2 , до вищевказаної адреси, особового рахунку та суми заборгованості не має жодного відношення.

ОСОБА_1 просила суд скасувати заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 02 листопада 2022 року по справі № 638/17811/21 за позовом АТ «Харківобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за споживання електричної енергії і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В судове засідання сторони не з`явилися, заявник просила заяву розглянути за її відсутністю. Позивач причини неявки суду не повідомив, з клопотанням про відкладення розгляду справи не звертався, у зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути заяву про перегляд заочного рішення за відсутністю сторін.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення з доданими до неї документами, а також матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення заяви з наступних підстав.

Судом встановлено, що у листопаді 2021 року Акціонерне товариство «Харківобленерго» звернулося до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою, в якій просить стягнути з ОСОБА_2 заборгованість за електричну енергію в розмірі 1861,55 грн.

Заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 02 листопада 2022 року стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго», , адреса: 61037, м. Харків, вул. Плеханівська, 149, заборгованість за спожиту електричну енергію протягом періоду з листопада 2018 року до 31 грудня 2018 року в розмірі 1861,55 грн (одна тисяча вісімсот шістдесят одна гривня п`ятдесят п`ять копійок); судовий збір у розмірі 2270,00 грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень нуль копійок).

Згідно з Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 1 від 18 грудня 2024 року, ОСОБА_2 22 травня 2014 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_3 , у зв`язку з чим змінила прізвище на « ОСОБА_4 ».

Матеріали справи не містять доказів вручення копії повного заочного рішення ОСОБА_1 .

Згідно статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, обов`язковою умовою скасування заочного рішення є одночасне існування двох обставин: 1) неявка відповідача в судове засідання та неподання відзиву на позовну заяву з поважних причин, та 2) істотне значення доказів, на які посилається відповідач, для правильного вирішення справи.

Щодо поважності причин неявки відповідача в судове засідання та неподання відзиву на позовну заяву, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Однією з основних гарантій права сторони на судовий захист є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (стаття 129 Конституції України).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Зокрема, у пункті 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак Суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати статті 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою (див. Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany).

У зв`язку із цим, розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки є порушенням статті 129 Конституції України та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 31 січня 2023 року по справі №693/812/21.

З матеріалів справи вбачається, що копія ухвали суду про відкриття провадження разом з копією позовної заяви та доданих до неї документів, судові повістки-повідомлення про судові засідання, надсилалися відповідачу ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_3 . Усі поштові повідомлення повернулися до суду неврученими з причин: «за закінченням терміну зберігання».

При цьому, як вбачається з відомостей паспорта громадянина України серія НОМЕР_1 від 17 вересня 2007 року, Витягу з реєстру територіальної громади (Солоницівська територіальна громада) № 2024/015048141 від 17.12.2024), ОСОБА_5 з 16 липня 2015 року до теперішнього часу зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, ОСОБА_5 не з`явилася в судове засідання, не подала відзиву на позовну заяву, пояснення та заперечення проти позову, з поважних причини, оскільки не була обізнаною про розгляд справи судом.

Щодо істотного значення доказів, на які посилається відповідач, для правильного вирішення справи, суд зазначає наступне.

Як на підставу для перегляду заочного рішення, відповідач посилається на те, що вона за вказаною у позові адресою ніколи не проживала, електроенергію не споживала, тому не зобов`язана сплачувати заборгованість, яка утворилася за вказаний особовим рахунком.

З цього приводу суд зазначає, що обставини, на які посилається відповідач щодо суті позовних вимог є суттєвими і не повною мірою були досліджені в судовому засіданні, оскільки відповідач, будучи необізнаною про розгляд справи судом, не змогла скористатися своїми правами, передбаченими ст. 43, 49 ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що відповідач не з`явився в судове засідання та не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, а докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, суд скасовує заочне рішення та, враховуючи те, що справа є малозначною відповідно до вимог закону, призначає справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін про судове засідання.

Керуючись ст. 287, 288 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 02 листопада 2022 року у справі № 638/17811/21 за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за електричну енергію задовольнити.

Скасувати заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 02 листопада 2022 року у справі № 638/17811/21 за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за електричну енергію.

Призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, передбаченого статтями 274-279 ЦПК України у відкритому судовому засіданні на 25 лютого 2025 року о 10 год. 00 хв. в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова, розташованому за адресою: м. Харків, проспект Перемоги, буд. 52-В.

Повідомити сторін про судове засідання.

Встановити відповідачу строк п`ятнадцять днів з дня вручення цієї ухвали, протягом якого він має право подати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду відповідачі зобов`язані надіслати (вручити) іншим учасникам справи копію відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити відповідачу, що в разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішить справу за наявними матеріалами.

Встановити позивачу строк сім днів з дня отримання копії відзиву, протягом якого він має право подати суду відповідь на відзив, передбачену ст. 179 ЦПК України, до якої застосовуються правила, встановлені частинами третьою-п`ятою ст. 178 ЦПК України. Одночасно з поданням суду відповіді на відзив позивач зобов`язаний надіслати (вручити) її копію та копії доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу строк сім днів з дня отримання відповіді на відзив, протягом якого він має право подати суду заперечення, передбачене статтею 180 ЦПК України, до якого застосовуються правила, встановлені частинами третьою-п`ятою ст. 178 ЦПК України. Одночасно з надісланням (наданням) заперечень до суду відповідачі зобов`язані надіслати (вручити) іншим учасникам справи копію заперечень та доданих до нього документів.

Роз`яснити учасникам справи про наявність у них прав та обов`язків, визначених статтями 43, 44, 49 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду в порядку, визначеному ст. 212 ЦПК України.

Повідомити учасникам справи, що Дзержинський районний суд м. Харкова має технічну можливість провести судове засідання в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою програмного забезпечення https://vkz.court.gov.ua/.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за вебадресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/на Офіційному вебпорталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.П. Латка