Справа № 459/1852/21
Провадження № 2/459/762/2021
У Х В А Л А

судового засідання

28 січня 2025 року Червоноградський міський суд Львівської області в складі: головуючого судді Мельникович М. В., з участю секретаря судового засідання Горощук А. О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Шептицькому клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення у справі комплексної судово-почеркознавчої, судово-медичної та судово-психіатричної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору державного нотаріуса Червоноградської державної нотаріальної контори Львівської області ЗМУМЮ (м. Львів) Стеців Марії Романівни про визнання заповіту недійсним (встановлення нікчемності правочину)

У С Т А Н О В И В :

У провадженні Червоноградського міського суду Львівської області перебуває справа за вищевказаним позовом.

Ухвалою від 01.07.2021 у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою від 20.03.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

27.01.2025 на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про призначення комплексної судово-почеркознавчої, судово-медичної та судово-психіатричної експертизи.

В обґрунтування клопотання представник позивача зазначив, що попередній висновок судово-психіатричної експертизи неповний і неясний, оскільки експерти не змогли надати будь-яку конкретну відповідь на поставлене судом питання щодо психічного стану ОСОБА_5 в момент вчинення від його імені оспорюваного заповіту 14.12.2020. Представник позивача зазначив, що після проведення у справі комісійної посмертної судово-психіатричної експертизи були допитані ряд свідків та нотаріус Стеців М. Р. Відтак, представник вважає, що такі покази мають важливе значення для всебічності, повноти. обґрунтованості і вірності експертного висновку та мають бути прийняті до уваги експертами у проведенні повторної експертизи. Окрім цього представник зауважив, що підпис від імені ОСОБА_5 на повідомленні щодо згоди обробки його персональних даних від 27.11.2020, яке відбиралося у нотаріуса, був виконаний не ним, а іншою особою, оскільки ОСОБА_5 був доставлений в лікарню в стані, у якому він не міг вчиняти будь-які підписи. При укладенні оспорюваного заповіту такий був підписаний довіреною особою Лисого Г. А. в присутності свідків. Відтак, представник вважає, що у даній справі необхідно призначити не просто комісійну, а комплексну експертизу для надання відповідей на питання щодо дослідження яких необхідні спеціальні знання експертами різних напрямків, галузей знань.

28.01.2025 сторони в судове засідання не з`явилися, хоча про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник позивача подав клопотання про розгляд клопотання про призначення комплексної судово-почеркознавчої, судово-медичної та судово-психіатричної експертизиу відсутності сторони позивача, вказавши, що клопотання підтримує та просить задовольнити. Представник відповідача просив судове засідання проводити у відсутності сторони відповідача та просив у задоволенні клопотання представника позивача, щодо проведення у справі про призначення комплексної судово-почеркознавчої, судово-медичної та судово-психіатричної експертизи відмовити. Вважає, що висновки проведеної попередньої експертизи є достатньо обґрунтованими, логічними та об`єктивними, та надані в межах компетенції експертів. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору державний нотаріус Червоноградської державної нотаріальної контори Львівської області ЗМУМЮ (м. Львів) Стеців Марія Романівна подала заяву про розгляд справи у її відсутності, вказавши, що при прийнятті рішення покладається на розсуд суду.

Згідно вимог ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У зв`язку з неявкою сторін та у відповідності до приписів ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Вирішуючи питання щодо призначення комплексної судово-почеркознавчої, судово-медичної та судово-психіатричної експертизи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як вбачається з частини першої, п`ятої статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Частиною другою статті 113 ЦПК України визначено, що якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

В пункті 1.2.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (даліІнструкція) визначено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Згідно пункту 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Верховний Суд у постанові від 29.09.2021 у справі №569/4688/15-ц вказав, що первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 08 листопада 2018 року справі № 910/14672/17, від 24 квітня 2018 року у справі № 910/9394/17 та від 26 жовтня 2018 року у справі № 910/9971/17.

З висновку судово-психіатричного експерта №709 від 14.12.2022 року вбачається, що експертиза була проведена комісійно експертами Львівської філії судово-психіатричних експертиз ДУ «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України» у складі трьох осіб, які були попереджені про відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Вказаний висновок містить дані про факти, які отримані при дослідженні поданих на експертизу матеріалів, що стосуються стану здоров`я ОСОБА_5 . Зокрема, експертами було проаналізовано матеріали справи, всю медичну документацію. Вказаний висновок містить дані про методи дослідження, відповіді на поставлені питання, обґрунтування висновків. Висновок містить як підписи експертів, так і печатку. Згаданий висновок є чітким та зрозумілим, комісією експертів досліджено всі надані їм об`єкти та надано вичерпні відповіді на поставлені судом питання.

Відтак, висновки експертизи суд не вважає необґрунтованими, неповними, неясними, таким, що викликають сумніви в їх правильності. Чи суперечать висновки іншим матеріалам справи, судом вирішується при ухваленні рішення. Порушення порядку проведення експертиз також не встановлено.

Також варто зауважити, що питання про призначення експертизи вирішується судом на стадії підготовчого розгляду справи в силу статті 189, 197 ЦПК України.

Однак під час підготовчого провадження ні позивачем, ні представником не було заявлено клопотання про проведення комплексної судово-почеркознавчої, судово-медичної та судово-психіатричної експертизи.

Як зазначено в ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. (ч.1 ст.127 ЦПК України)

Проте, представник позивача із заявою про поновлення строку на звернення з таким клопотання до суду не звертався.

Положенням ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Варто зауважити, що призначення судової експертизи як процесуальна дія суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що, відповідно, може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, має бути обґрунтованим. При цьому призначення судової експертизи з порушенням зазначених вимог має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, тобто вихід за межі розумного строку розгляду справи, що суперечитиме ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У зв`язку з вищевикладеним, оцінивши наведені обставини справи у взаємозв`язку з правовими нормами, якими вони врегульовані, з метою недопущення невиправданого затягування процесу, суд приходить до переконання про те, що клопотання подано представником позивача під час розгляду справи по суті, а отже, з пропуском строку, встановленим ЦПК України, про поновлення пропущених процесуальних строків представник позивача не звертався, висновки проведеної попередньої судово-психіатричної експертизи є достатньо обґрунтованими, логічними та об`єктивними, надані в межах компетенції експертів, істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи не встановлено, а тому немає підстав для призначення комплексної судово-почеркознавчої, судово-медичної та судово-психіатричної експертизи.

Керуючись ст. ст. 2, 103, 252, 253 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору державного нотаріуса Червоноградської державної нотаріальної контори Львівської області ЗМУМЮ (м. Львів) Стеців Марії Романівни про визнання заповіту недійсним (встановлення нікчемності правочину), комплексної судово-почеркознавчої, судово-медичної та судово-психіатричної експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 03.02.2025

Суддя: М. В. Мельникович