Справа № 404/839/24
Номер провадження 2/404/199/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2025 року Кіровський районний суд міста Кіровограда

в складі: головуючого судді Павелко І.Л.

за участі секретаря Коваленко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому справу за позовом Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» до Товариство з обмеженою відповідальністю «Джерельний», третя особа: ОСОБА_1 про визнання права іпотекодержателя , -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати право іпотекодержателя АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРСИББАНК» за іпотечним договором від 19.06.2007 року, укладеним між АКІБ «УкрСиббанк» та ТОВ «Джерельний», посвідченим приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Літвіновою Л.В. за реєстровим №1824, в забезпечення виконання кредитних зобов`язань ОСОБА_1 за договором про надання кредиту № 0 від 19.06.2007 року, щодо приміщень, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , власником яких є ТОВ «Джерельний», які виникли шляхом виділу та зареєстровані у Державному реєстрі речових прав: за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 101 об`єкт загальною площею 145.6 кв.м (виділ), Опис: тамбур - 8,5 кв.м, торговельний зал - 112,6 кв.м, матеріальна - 10,4 кв.м, коридор - 1,8 кв.м, умивальник - 1,6 кв.м, санвузол - 1,6 кв.м, кімната персоналу - 9,1 кв.м, за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 101 об`єкт загальною площею 997.3 м. кв. (виділ), Опис: торгівельний зал - 537,5 кв.м, підсобне - 4,2 кв.м, підсобне - 7,7 кв.м, підсобне - 14,1 кв.м, сходи - 14,9 кв.м, тамбур - 2,9 кв.м., торгівельний зал - 310,6 кв.м, коридор - 16,9 кв.м, підсобне - 8,4 кв.м, підсобне - 17,0 кв.м, підсобне - 4,3 кв.м, підсобне - 6,6 кв.м, санвузол - 1,2 кв.м, санвузол - 1,2 кв.м, умивальник - 5,1 кв.м, топочна - 5,1 кв.м, трансформаторна - 3,9 кв.м, підсобне - 3,1кв.м, коридор - 2,5 кв.м, сходи 14,9 кв.м, кабінет- 15,2 кв.м; за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна: 101 об`єкт площею 58.9 м. кв. (виділ), Опис: торговельний зал - 56,3 кв.м, підсобне - 2,6 кв.м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути з відповідача суму сплаченого судового збору у розмірі 16183.50 грн. за подання позовної заяви та 1342 грн. за подання заяви про забезпечення позову.

Позовну заяву обґрунтовує тим, що в зв`язку з припиненням права власності на нежитлові приміщення ( номер об`єкта в РПВН 12952479) та не зазначенням у договорі іпотеки нових реєстраційних номерів виділених приміщень в окремі об`єкти існує спір про право AT УКРСИББАНК» як іпотекодержателя вказаних приміщень за іпотечним договором від 19.06.2007 року, укладеним між АКІБ «УкрСиббанк» (нова назва AT «УКРСИББАНК») та товариством з обмеженою діяльністю «Джерельний», посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Літвіновою Л.В. за реєстровим №1824, та який є дійсним та відповідно виділені з предмету іпотеки приміщення, що у Реєстрі прав власності на нерухоме майно зареєстровані на праві власності за іпотекодавцем ТОВ «Джерельний» за реєстраційними номерами 101,101,101, є предметом іпотеки та підлягають реєстрації обтяженням забороною відчуження та іпотекою на користь AT «УКРСИББАНК».

Також, відсутність інформації у Державному реєстрі речових прав про наявність обтяження іпотекою новостворених об`єктів створює видимість вільних від обтяжень об`єктів.

Однак, при відсутності запису про іпотеку вказаного вище нерухомого майна ТОВ «Джерельний» має можливість розпорядитися вказаним нерухомим майном без згоди іпотекодержателя, а саме відчужити його, передати в іпотеку, оренду , тощо.

Ухвалою судді від 05 лютого 2024 рок відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» до Товариство з обмеженою відповідальністю «Джерельний», третя особа: ОСОБА_1 про визнання права іпотекодержателя .

Ухвалою суду від 05 липня 2024 року вказану цивільну справу визначено розглядати за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 25 червня 2024 року призначене судове засідання на 01.07.2024 року о 11-00 годину визначено провести за участю представника Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» адвоката Агабалаєвої Яни Валеріївни та провести в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду від 31 липня 2024 року витребувано від Кропивницької міської ради матеріали реєстраційних справ у паперовій формі, які були сформовані у звязку з реєстрацією права власності на об`єкти нерухомості: об`єкт з реєстраційним омером об`єкта нерухомого майна 101, щодо якого зареєстровано право власності за ТОВ «ДЖЕРЕЛЬНИЙ», загальною площею 145,6 кв.м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ; об`єкт з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 101, щодо якого зареєстровано право власності за ТОВ «ДЖЕРЕЛЬНИЙ», загальною площею 997,3 кв.м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ; об`єкт з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна: 101, щодо якого зареєстровано право власності за ТОВ «ДЖЕРЕЛЬНИЙ», загальною площею 58,9 кв.м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 31 липня 2024 року поновлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Джерельний» строк на подачу відзиву по справі.

Ухвалою суду від 31 липня 2024 року заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Джерельний» про залишення позовної заяву без руху - залишено без розгляду.

Ухвалою суду від 28 жовтня 2024 року в задоволенні клопотання представника Товариство з обмеженою відповідальністю «Джерельний» про призначення судової оціночно-будівельної експертизи по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» до Товариство з обмеженою відповідальністю «Джерельний», третя особа: ОСОБА_1 про визнання права іпотекодержателя- відмовлено.

Ухвалою суду від 06 листопада 2024 рокузакрито підготовче засідання по цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» до Товариство з обмеженою відповідальністю «Джерельний», третя особа: ОСОБА_1 ) про визнання права іпотекодержателя та призначено до розгляду.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила в їх задоволенні відмовити.

Представник третьої особи в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила в їх задоволенні відмовити.

Представник відповідача ТОВ «Джерельний» подала відзив, в якому просила відмовити в задоволенні позовних вимог, вказавши, що за іпотечним договором від 19.06.2007 в іпотеку передавались нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 1157 м. кв. При цьому, як позовна заява не містить відомостей про внесення змін до договору іпотеки та обґрунтування підстав зміни загальної площі нежитлового приміщення (приміщень) переданих в таку іпотеку. В матеріалах судової справи відсутній висновок експертизи, що підтверджує належність об`єктів нерухомого майна 101, 101, 101 до об`єктів визначених в договорі іпотеки.

У матеріалах справи міститися інформація про вартість майна, за якою відбулося зарахування вимог, оскільки ціна набуття права власності на предмет іпотеки є істотною обставиною і повинна погоджуватися з власником майна (правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 15.01.2020 у справа № 199/4062/17, на яку посилається скаржник у касаційній скарзі). У постанові від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17 Верховний Суд виклав правову позицію, що "висновок Великої Палати Верховного суду у справі №306/2053/16-ц про істотність обставини ціни набуття права власності на предмет іпотеки при зверненні іпотекодержателем стягнення на іпотечне майно у позасудовий спосіб є загальним для відповідної категорії спорів та повинен застосовуватись при розгляді спорів щодо скасування державної реєстрації права власності на іпотечне майно за іпотекодержателем внаслідок набуття ним права власності на предмет іпотеки у позасудовий спосіб". При цьому Верховний Суд дійшов висновку, що з урахуванням сутності принципу змагальності саме позивач, як особа, яка стверджує про порушення з боку іпотекодержателя своїх прав іпотекодавця та умов іпотечного договору, мав довести ту обставину, на яку він посилається в обґрунтування своїх заперечень - невідповідність визначеної іпотекодержателем вартості іпотечного майна його реальній ринковій вартості, зокрема внаслідок того, що оцінювач не здійснював огляд об`єкта оцінки.

Відповідач вважає, що вартість майна, яке банк хоче набути у власність, є значно вищою від суми заборгованості за кредитним договором, в матеріалах справи відсутня оцінка манна на яке заявлено позов та розрахунок розміру різниці між вартістю майна та розміром боргу за кредитним договором.

Крім того, відповідач вказує, що належним способом захисту прав є скасування рішень державного реєстратора що стали підставою порушення прав банка.

Представник третьої особи - Литвинюка О.В. подала відзив, в якому вказала, що відкрито виконавче провадження 75321646 з урахуванням механізму зустрічного зарахування в порядку повороту рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20.01.2016 року у справі № 404/5299/15-ц стягнути з ОСОБА_1 на користь AT "УКРСИББАНК" 236 109,85 грн., визначеної в результаті зустрічного зарахування сум, які сторони мають повернути одна одній на виконання скасованого рішення Кіровського районного суду м.Кіровограда від 20.01.2016 року,виходячи з розрахунку: 4 649 930,33 грн. (сума яка підлягає поверненню від ОСОБА_1 на користь AT «УКРСИББАНК» - 4 413 820,48 грн. (сума коштів яка підлягає поверненню від AT «УКРСИББАНК» на користь ОСОБА_1 ) = 236 109,85 грн.

Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про відсутність підстав для відступу від висновку, викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27.10.2021 у справі № 545/1883/20, про те, що задоволення вимоги про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності призведе до відновлення порушених прав позивача і не потребує для застосування додаткових способів захисту, таких як поновлення права власності. Позивачем обрано невірний спосіб захисту свого права.

Крім того, представник подала заяву про застосування строків позовної давності, обґрунтувавши її тим, що звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання.

Але при цьому наявність або відсутність домовленості сторін договору взагалі не є обставиною, яка обмежує державного реєстратора у здійсненні відповідної реєстраційної дії, адже іпотекодержатель має безумовне право відповідно до ст.37 Закону України «Про іпотеку» - набути право власності на предмет іпотеки, та воно є безумовним і незалежним від наявності або відсутності додаткових узгоджень сторін договору в цивільно-правових стосунків.

Дана позиція викладена в постанові Вищого Адміністративного Суду України № К/800/40637/15 від 17.02.2016 у справі № 826/171/15.

Представник третьої особи вважає, що строк позовної давності скінчився 10.02.2018 року для звернення з позовом про визнання права іпотекодержателя.

Таким чином, позовна давність пов`язується із судовим захистом суб`єктивного права особи в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Якщо упродовж установлених законом строків особа не подає до суду відповідного позову, то за загальним правилом ця особа втрачає право на позов у розумінні можливості в судовому порядку здійснити належне їй цивільне майнове право. Тобто сплив позовної давності позбавляє цивільне суб`єктивне право здатності до примусового виконання проти волі зобов' язаної особи.

У зобов`язальних відносинах (стаття 509 ЦК України) суб`єктивним правом кредитора є право одержати від боржника виконання його обов`язку з передачі майна, виконання роботи, надання послуги тощо. Зі спливом позовної давності в цих відносинах кредитор втрачає можливість у судовому порядку примусити боржника до виконання обов`язку. Так само боржник зі спливом строку позовної давності одержує вигоду захист від можливості застосування кредитором судового примусу до виконання обов' язку.

Виходячи з вимог ст. 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстави його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності за відсутності поважних причин її пропущення, наведених позивачем.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11.09.2019р. у справі No 487/10132/14-ц зазначила, що порівняльний аналіз термінів «довідався» та «міг довідатися», вжитих у ст.261 ЦК України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості й обов`язку особи знати про стан її майнових прав. Тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення його цивільного права і саме з цієї причини не звернувся за захистом до суду, недостатньо. Позивач повинен також довести те, що він не міг дізнатися про порушення свого цивільного права.

Також Верховний Суд в постанові по справі № 186/599/17 від 27.01.2021р. зазначив, що аналіз стану поінформованості особи, вираженого дієсловами «довідалася» та «могла довідатися» у статті 261 ЦК України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого цивільного права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 уклав з АКІБ «УкрСиббанк» ( з 21.12.2009 року нова назва Публічне акціонерне товариство AT «УкрСиббанк», з 24.11.2018 року - АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «УКРСИББАНК») договір про надання кредиту № 0 від 19.06.2007 року отримав кредитні кошти у розмірі 187833.92 швейцарських франків та зобов`язався щомісячно погашати кредит у розмірі, встановлені графіком погашення (додаток 1) та сплачувати проценти, та у будь-якому випадку повернути кредит та проценти у повному обсязі не пізніше 18.06.2018 року(а.с.21-26).

Згідно п.2.1 кредитного договору у забезпечення виконання у повному обсязі кредитних зобов`язань ОСОБА_1 прийнято в іпотеку нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 1157.0 кв.м.

Відповідно до п. 9.5. кредитного договору строк дії даного договору встановлюється з дня укладання цього договору і до повного погашення суми кредиту, сплати нарахованих процентів, комісій та/або пені у разі ії нарахування.

В забезпечення виконання кредитних зобов`язань ОСОБА_1 . Товариство з обмеженою діяльністю «Джерельний» на підставі іпотечного договору від 19.06.2007 року, укладеного з АКІБ «УкрСиббанк» та посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Літвіновою Л.В. за реєстровим №1824, передало в іпотеку нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно з п.1.4.3 іпотечного договору Згідно з витягом № 14630160 з реєстру прав власності на нерухоме майно, виданим обласним комунальним підприємством Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації 22 травня 2007 року зазначене нежитлове приміщення складається з: 1 поверх: тамбура 9,8 кв,м, кафе 131,0 кв.м, зала магазину 240, 1 кв.м, «ладової 8,6 кв.м, сходів 14,9 кв.м, коридору 60,0 кв.м, кабінету 16, 3 кв.м, трансформаторної 4,1 кв.м, коридору 5,2 кв.м, мийки 10,1 кв.м, перукарні 28,0 кв.м, побутове 3,4 кв.м, зала 3,6 кв.м, санвузла 2,6 кв.м, тамбура 4,6 кв.м, кладової 17,9 кв.м, торгівельного зала 42,3 кв.м, - загальною площею 602,5 кв.м Підвал: сходи 15,1 кв.м, коридору 143,4 кв.м, кладової 14,3 кв.м, кладової 18,7 кв.м, кладової 31,9 кв.м, кладової 25,8 кв.м, кладової 19.4 кв.м, кладової 10,3 кв.м, кладової 42,9 кв.м, кладової 13,7 кв.м, кладової 7,9 кв.м, кладової кв.м, кладової 4,2 кв.м, кладової 3,7 кв.м, кладової 11,8 кв.м, кладової 10,9 кв.м, кладової 11,7 кв.м, кладової 11,7 кв.м, кладової 63,6 кв.м, кладової 11.2 кв.м, кладової 10,9 кв.м, кладової 11,3 кв.м, кладової кв.м, сходів 12,6 кв.м, кладової 14,6 кв.м, службове 6,1 кв.м, службове 3,3 кв.м - загальною площею 554,5 кв.м.

Загальна вартість нежитлового приміщення, згідно цього ж витягу, у цінах 2007 року становить 121565,66 грн. (Сто двадцять одна тисяча п`ятсот шістдесят п`ять грн. 66 коп.).

Ринкова вартість предмету іпотеки, згідно звіту незалежного оцінщика, становить: 1078900,0 грн. (Один мільйон сімдесят вісім тисяч дев`ятсот гривень 00 копійок) згідно висновку ТОВ Експертне бюро від 22.05.2007 р.). 1.4.4. загальна площа нежитлового приміщення 1157,0 кв.м.

Вказане нерухоме майно належало ТОВ «Джерельний» на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого 28 листопада 2005 року виконавчим комітетом Кіровоградської міської ради, зареєстрованого ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» 23 листопада 2006 року в книзі за № запису 441, реєстраційний 12952479.

Відповідно до п.1.1 договору іпотеки вартість предмета іпотеки становить 1078900,00

грн.

Під час укладення договору іпотеки 19.06.2007 року на вказане нерухоме майно, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 12952479 у Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна зареєстровано заборону відчуження за реєстраційним номером обтяження 5162460 та у Державному реєстрі іпотек зареєстроване обтяження іпотекою за номером запису про іпотеку: 5162558 (спеціальний розділ) на користь AT «УкрСиббанк». (арк.20, 24 інформаційної довідки № 326853621 від 24.03.2023 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно)

Відповідно до п.6.1. договору іпотеки договір діє з моменту нотаріального посвідчення до повного виконання зобов`язань, що забезпечені іпотекою за дим договором.

До суду надані копії договору іпотеки, інформаційної довідки № 326853621 від 24.03.2023 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, як докази реєстрації у 2007 році обтяження іпотекою на користь AT «УКРСИББАНК».

На момент подання цього позову зобов`язання щодо повернення кредиту та сплати процентів не виконані, кредитний договір та договір іпотеки не припинили свою дію.

Так, згідно виписки за кредитним договором та довідки - розрахунку заборгованість за кредитним договором станом на 24.01.2024 року складає 313542.1 швейцарських франків (Триста тринадцять тисяч п`ятсот сорок два швейцарських франки 10 сан.), з яких 134716 швейцарських франків - заборгованість за кредитом, 178826.10 швейцарських франків - заборгованість за процентами.

Довідка про заборгованість станом на 24.01.2024 року та виписка за кредитним договором станом на 24.01.2024 року, як докази існування невиконаних кредитних зобов`язань щодо повернення кредиту та сплати процентів, надаються.

Також факт невиконання кредитних зобов`язань підтверджується рішенням апеляційного суду Кіровоградської області від 10.02.2015 року.

Так, в зв`язку з невиконанням ОСОБА_1 зобов`язань за вказаним кредитним договором банк у 2012 році звернувся із позовом до ОСОБА_1 та поручителів ОСОБА_2 , ТОВ «Джерельний» про стягнення заборгованості за кредитним договором. ОСОБА_2 та ТОВ «Джерельний» звернулися з зустрічними позовами про припинення договорів поруки. Рішенням апеляційного суду Кіровоградської області від 10.02.2015 року було ухвалено «Рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 28 жовтня 2013 року в частині задоволення первісного позову, стягнення судового збору та відмови у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 і ТОВ «Джерельний» скасувати.

Зустрічні позови ОСОБА_2 до публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк», ОСОБА_1 про припинення договору поруки та ТОВ «Джерельний» до публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» про припинення договору поруки задовольнити. Визнати договори поруки від 19 червня 2007 року, укладені між публічним акціонерним товариством «УкрСиббанк» і ОСОБА_2 та публічним акціонерним товариством «УкрСиббанк» і ТОВ «Джерельний» припиненими. Позов публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити. Стягнути з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» заборгованість за кредитним договором в розмірі 140 729,86 швейцарських франків, що за курсом НБУ еквівалентно 1 140 588,63 гри., і 2 475,14 гри. пені, а також 3 219 грн. судового збору. У задоволенні позову публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_2 і ТОВ «Джерельний» про стягнення солідарно заборгованості за кредитним договором відмовити. В частині відмови у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» про визнання недійсним кредитного договору рішення суду залишити без змін.

Таким чином, рішенням апеляційного суду Кіровоградської області від 10.02.2015 року встановлено наявність невиконаних зобов`язань ОСОБА_1 за кредитним договором та наявність заборгованості. Вказане рішення суду і досі залишається не виконаним.

З метою ухилення від звернення стягнення на предмет іпотеки ОСОБА_1 звернувся до Кіровського районного суду м. Кіровограда з позовом до ПАТ «УкрСиббанк», третіх осіб:Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредекс Фінанс Товариство з обмеженою відповідальністю «Агенція по управлінню заборгованості», Товариство з обмеженою відповідальністю «Джерельний» про захист прав споживача та визнання недійсним договору про надання кредиту, іпотечного договору.

За результатами розгляду справи Кіровським районним судом м. Кіровограда 20 січня 2016 року винесено рішення, яким позов ОСОБА_1 до AT «УкрСиббанк», треті особи:ТОВ «Кредекс фінанс», ТОВ "Агенція по управлінню заборгованістю", ТОВ «Українська боргова компанія» - задоволено частково; визнано недійсним з моменту укладання договору про надання кредиту №0 від 19 червня 2007 року, укладеного між АКІБ «УкрСиббанк» та ОСОБА_1 . Застосовано до сторін наслідки недійсності правочину, а саме: визнано недійсним з моменту укладання іпотечний договір від 19 червня 2007 року, укладений між АКІБ «УкрСиббанк» та ТОВ «Джерельний», посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Літвіновою Л.В. реєстраційний № 1824, яким в іпотеку передано нежитлове приміщення: за адресою, АДРЕСА_1 , загальною площею 1157,0 кв.м; визнано недійсним з моменту укладання договір застави від 19 червня 2007 року, яким в заставу передано нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 1157,0 кв.м, укладений на підставі п. 2.1. та в рахунок забезпечення договору про надання кредиту № 0 від 19 червня 2007 року. Застосовано до сторін наслідки недійсності правочину -реституцію.

За наслідками апеляційного перегляду апеляційним судом Кіровоградської області 22 червня 2016 року винесено ухвалу, якою апеляційна скарга AT «УкрСиббанк» відхилена. Рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 січня 2016 року залишено без змін та набрало чинності.

З урахуванням наведеного, рішення Кіровського районного суду м.

Кіровограда 20.01.2016 року у справі №404/5299/15-ц набрало чинності 22.06.2016р.

За результатами касаційного перегляду Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ 22 березня 2017 року у справі №440/5299/15-ц винесено ухвалу, якою рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 січня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Кіровоградської області від 22 червня 2016 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

З урахуванням наведеного, рішення Кіровського районного суду м.

Кіровоград від 20.01.2016 року та ухвала Апеляційного суду Кіровоградської області від 22 червня 2016 року у справі №404/5299/15-ц втратили чинність 22.03.2017р.

На стадії нового розгляду, ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06 червня 2018 року задоволено заяву представника позивача; позовну заяву ОСОБА_1 до AT УкрСиббанк в частині визнання недійсним договору застави нежилого приміщення, укладеного в рахунок забезпечення договору про надання кредиту № 0 від 19.06.2007року залишено без розгляду.

Під час нового розгляду справи Кіровським районним судом м. Кіровограда 10 грудня 2019 року винесено рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до AT «УкрСиббанк», третя особа яка не заявляє самостійні вимоги на стороні відповідача ТОВ «Кредекс Фінанс», ТОВ «Агенція по управлінню заборгованості», ТОВ «Джерельний» визнання недійсним з моменту укладання договору про надання кредиту №0 від 19 червня 2007 року, укладеного між АКІБ «УкрСиббанк» та ОСОБА_1 , визнання недійсним з моменту укладання іпотечного договору від 19 червня 2007 року, яким в іпотеку передано нежиле приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 1157,0 кв. м; в порядку ст. 216 Цивільного кодексу України застосування правових наслідків недійсності правочину, а саме: призначати двосторонню реституцію наслідків дії договору про надання кредиту № 0 від 19 червня 2007 року, укладеного між АКІБ «УкрСиббанк» та ОСОБА_1 у відповідності із ч. 2 статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», стягнення з AT «УкрСиббанк» на його користь моральну шкоду в сумі 50000, 00 грн. - відмовлено, судові витрати покладено на сторони по фактично понесеним витратам.

За результатами апеляційного та касаційного перегляду рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10.12.2019року - залишено без змін. Рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10.12.2019 року набрало чинності 05.11.2020 року(а.с.52-61).

Під час дії рішення Кіровського районного суду м. Кіровоград віт 20.01.2016 року та ухвали Апеляційного суду Кіровоградської області від 22 червня 2016 року у справі №404/5299/15-ц, які внаслідок скасування втратили чинність 22.03.2017року, ТОВ «Джерельний» здійснило поділ предмету іпотеки шляхом виділу окремих об`єктів та зареєструвало у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності вказані об`єкти нерухомого майна, як окремі, з присвоєнням нового реєстраційного номеру. Також було вилучено обтяження нерухомого майна та запис про іпотеку погашено та припинено (арк. 41-43, та зворотна сторони).

Так, з даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відносно нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , вбачаються наступні дії:

1)14.09.2016 року - припинена іпотека та обтяження забороною відчуження

(номер запису про іпотеку: 16433966 (спеціальний розділ), номер запису про обтяження: 16390353 (спеціальний розділ) нерухомого майна загальної площі 1157 кв.м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (іпотечний договір, серія та номер: 1824, виданий 19.06.2007), номер запису про іпотеку: 16433966 (спеціальний розділ) на підставі рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20.01.2016 року у справі 404/5299/15-ц, (стор. 7,8 інформаційної довідки),

2)07.10.2016р. зареєстровано припинення права власності на нежитлові приміщення, номер об`єкта в РПВН 12952479, загальна площа (кв.м): 1157, Опис: І поверх: тамбур 9,8 кв.м, кафе 131,0 кв.м , зал магазину 240,1 кв.м, кладова 8,6 кв.м, сходи 14,9 кв.м, коридор 60,0 кв.м, кабінет 16,3 кв.м, транформаторна 4,1 кв.м, коридор 5.2 кв.м, мийка 10,1 кв.м , перукарня 28,0 кв.м, побутове 3,4 кв.м, зал 3,6 кв.м, санвузол 2.6 кв.м, тамбур 4,6 кв.м, кладова 17,9 кв.м, торгівельний зал 42,3 кв.м підвал: сходи 15,1кв.м, коридор 143,4 кв.м, кладова 14,3 кв.м, кладова 18,7 кв.м, кладова 31,9 кв.м , кладова 25,8 кв.м, кладова 19,4 кв.м, кладова 10,3кв.м, кладова 42,9 кв.м, кладова 13,7 кв.м, кладова 7,9 кв.м, кладова 6,5 кв.м, кладова 4,2 кв.м, кладова 3,7 кв.м, кладова 11,8 кв.м, кладова 10,9 кв.м, кладова 11,7 кв.м, кладова 11,7 кв.м, кладова 63,6 кв.м, кладова 11.2кв.м, кладова 10,9 кв.м, кладова 11,3 кв.м, кладова 17,0 кв.м, сходи 12,6 кв.м, кладова 14,6 кв.м, службове 6,1 кв.м, службове 3,3 кв.м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101.

Об`єкт нерухомого майна закрито з закриттям розділу в зв`язку з виділом частки з об`єкта нерухомого майна (а.с.33)

Речове право - право власності (свідоцтво про право власність, видане 28 листопада 2005 року виконавчим комітетом Кіровоградської міської ради), погашено в зв`язку з виділом частки з об`єкта нерухомого майна на підставі висновку про технічну можливість виділу, серія та номер: бн, виданий 26.09.2016, видавник: ТОВ "Експертно- технічне бюро" (а.с.34),

3)за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 101 з відкритим розділу зареєстровано право власності за ТОВ «Джерельний» на об`єкт загальною площею 145.6 м. кв. (виділ), Опис: тамбур - 8,5 кв.м, торговельний зал -112.6кв.м, матеріальна - 10,4 кв.м, коридор - 1,8 кв.м, умивальник - 1,6 кв.м, санвузол -1.6 кв.м, кімната персоналу - 9,1 кв.м, що знаходяться за адресою : АДРЕСА_1 на підставі висновку про технічну можливість виділу, серія та номер: б/н, виданий 26.09.2016, видавник: ТОВ "Експертно-технічне бюро"; технічний паспорт, серія та номер: 211, виданий 26.09.2016 року, видавник: ТОВ "Експертно-технічне бюро" (а.с.31-32)

4) за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 101 з відкритим розділу зареєстровано право власності за ТОВ «Джерельний» на об`єкт загальною площею 997.3 м. кв. (виділ), Опис: торгівельний зал - 537,5 кв.м, підсобне -3.2 кв.м, підсобне - 7,7 кв.м, підсобне - 14,1 кв.м, сходи - 14,9 кв.м, тамбур - 2,9 кв.м, торгівельний зал - 310,6 кв.м, коридор -16,9 кв.м, підсобне - 8,4 кв.м, підсобне - 17,0 кв.м, підсобне - 4,3 кв.м, підсобне - 6,6 кв.м, санвузол - 1,2 кв.м, санвузол - 1,2 кв.м, умивальник - 5,1 кв.м, топочна - 5,1 кв.м, трансформаторна - 3,9 кв.м, підсобне - 3,1кв.м, коридор - 2,5 кв.м, сходи 14,9 кв.м, кабінет - 15,2 кв.м, що знаходяться за адресою : АДРЕСА_1 на підставі висновку про технічну можливість виділу, серія та номер: б/н, виданий 26.09.2016, видавник: ТОВ "Експертно-технічне бюро"; технічний паспорт, серія та номер: 211, виданий 26.09.2016 року, видавник: ТОВ "Експертно-технічне бюро" (а.с.31-32).

5)за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна: 101 з відкритим розділу зареєстровано право власності за ТОВ «Джерельний» на об`єкт площею 58.9 м. кв. (виділ), Опис: торговельний зал - 56,3 кв.м, підсобне - 2,6 кв.м, що знаходяться за адресою : АДРЕСА_1 на підставі висновку про технічну можливість виділу, серія та номер: бн, виданий 26.09.2016, видавник: ТОВ "Експертно-технічне бюро"; технічний паспорт, серія та номер: 211, виданий 26.09.2016 року, видавник: ТОВ "Експертно-технічне бюро" (зворотна сторона а.с.32)

Рішення Кіровського районного суду м. Кіровоград від 20.012016 року у справі №404/5299/15-ц, на підставі якого були зняті обтяження іпотекою, після скасування його Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ 22 березня 2017 року, втратило чинність .

Однак, відновити у Державному реєстрі речових прав записи про обтяження іпотекою не можливо в зв`язку з припиненням права власності на нежитлові приміщення, номер об`єкта в РПВН 12952479, загальна площа (кв.м): 1157 в зв`язку з виділом приміщень та закриттям розділу.

При цьому іпотечний договір від 19.06.2007 року, укладений між АКІБ «УкрСиббанк» (нова назва AT «УКРСИББАНК») та товариством з обмеженою діяльністю «Джерельний», посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Літвіновою Л.В. за реєстровим №1824, є дійсним та відповідно виділені з предмету іпотеки приміщення, що у Реєстрі прав власності на нерухоме майно зареєстровані на праві власності за іпотекодавцем ТОВ «Джерельний» за реєстраційними номерами 101,101,101, є предметом іпотеки та підлягають реєстрації обтяженням забороною відчуження та іпотекою на користь AT «УКРСИББАНК».

AT «УКРСИББАНК» звернувся до державного реєстратора з заявою про проведення реєстрації обтяжень іпотекою вказаних приміщень. Однак, у реєстрації обтяження іпотекою Державним реєстратором прав на нерухоме майно ОСОБА_3 було відмовлено.

В зв`язку з припиненням права власності на нежитлові приміщення ( номер об`єкта в РПВН 12952479) та не зазначенням у договорі іпотеки нових реєстраційних номерів виділених приміщень в окремі об`єкти існує спір про право AT УКРСИББАНК» як іпотекодержателя вказаних приміщень за іпотечним договором від 19.06.2007 року.

Згідно із ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотекою є вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким, іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання, одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Закон.

Частина об`єкта нерухомого майна може бути предметом іпотеки лише після її виділення в натурі і реєстрації права власності/спеціального майнового права на неї як на окремий об`єкт нерухомості, якщо інше не встановлено цим Законом. Іпотека поширюється на частину об`єкта нерухомого майна, яка не може бути виділеною в натурі і була приєднана до предмета іпотеки після укладення іпотечного договору без реєстрації права власності на неї як на окремий об`єкт нерухомості. У разі якщо іпотекодавцем предмет іпотеки було реконструйовано або щодо нього було проведено самочинне будівництво (у тому числі, але не виключно, споруджено нові будівлі, споруди тощо на земельній ділянці, що належить іпотекодавцю на праві власності чи перебуває в його користуванні), всі реконструйовані, новостворені об`єкти нерухомості вважаються предметом іпотеки відповідно до іпотечного договору, (ст.5 Закону України «Про іпотеку»).

Відповідно до ч. 1 ст. 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про іпотеку» за рахунок предмету іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов`язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу, витрат, пов`язаних з пред`явленням вимоги за основним зобов`язанням і зверненням стягнення на предмет іпотеки.

Відповідно до п.1.2. іпотечного договору іпотекою забезпечуються в повному обсязі виконання грошових зобов`язань боржника за кредитним договором.

Відповідно до п.1.7. іпотечного договору іпотека розповсюджується на всі приналежності предмету іпотеки та на всі невід`ємні від майна поліпшення, складові частини та внутрішні системи, що існують на момент укладання цього Договору та виникнуть в майбутньому. Всі зроблені іпотекодавцем в період дії цього Договору всілякого роду поліпшення, реконструкційні роботи, зміни, доробки тощо автоматично стають предметом даного договору іпотеки предметом іпотеки, і не потребують внесення змін до цього договору іпотеки.

Статтею 17 Закону України «Про іпотеку» передбачені виключні підстави припинення іпотеки: у разі припинення основного зобов`язання, закінчення строку дії іпотечного договору, реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону, набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки, визначення іпотечного договору недійсним, знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її.

Жодна з підстав припинення іпотеки, передбачена ст. 17 Закону України «Про іпотеку», не настала.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно;

Речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. (ч.2 ст.З ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою до моменту державної реєстрації припинення таких прав, обтяжень у порядку, передбаченому цим Законом.

Будь-які дії особи, спрямовані на набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості та їх обтяжень, зареєстрованих у Державному реєстрі прав, вчиняються на підставі відомостей про речові права, обтяження речових прав, що містяться в цьому реєстрі.

Відомості про речові права, обтяження речових прав, що містяться в Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державному реєстрі іпотек, що є невід`ємною архівною складовою частиною Державного реєстру прав, використовуються як актуальні виключно в разі, якщо відомості про право власності на відповідне нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва не внесені до Державного реєстру прав, а відомості про інші речові права, відмінні від права власності, та або обтяження речових прав не внесені та не припинені в Державному реєстрі прав.

Дія абзацу третього цієї частини не поширюється на випадки використання таких відомостей у судових спорах, пов`язаних з визнанням чи поновленням речових прав. (ч. 5 ст 12 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».)

Згідно ст. 14 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі виділу частки з об`єкта нерухомого майна відповідні розділи Державного реєстру прав та реєстраційні справи щодо старого об`єкту закриваються, а реєстраційні номери таких об`єктів скасовуються. Для новоствореного об`єкта нерухомого майна відкривається новий розділ у Державному реєстрі прав та формується нова реєстраційна справа, а також присвоюється новий реєстраційний номер такому об`єкту. Закритий розділ повинен містити посилання на діючий розділ відповідного об`єкта. Діючий розділ повинен містити посилання на закритий розділ відповідного об`єкта. Відомості про речові права, обтяження речових прав щодо об`єкта, що поділяється, або при виділі частки з цього об`єкта одночасно з відкриттям розділів Державного реєстру прав на кожний новостворений об`єкт переносяться до таких розділів. Якщо правочином або актом відповідного органу встановлено, що речові права, обтяження речових прав не поширюються на всі новостворені об`єкти нерухомого майна, об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості, відомості про такі права, обтяження переносяться лише до розділів, відкритих для новостворених об`єктів, яких вони стосуються.

Щодо чинності іпотеки незалежно від вилучення запису зроблено правовий висновок Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 15.06.2021р у справі №922/2416/17 : «7.11.Як зазначено вище, виключення запису про обтяження, зокрема, на підставі судового рішення саме по собі не припиняє іпотеки. Відповідно скасування такого судового рішення не спричиняє відновлення дії іпотеки.

Якщо предмет іпотеки не був реалізований та відсутні інші підстави для припинення іпотеки, встановлені законом,то іпотека є чинною з моменту внесення про неї первинного запису до відповідного реєстру незалежно від того, чи було скасоване судове рішення, на підставі якого з Державного реєстру іпотек виключено запис про обтяження. У такому разі запис про іпотеку підлягає відновленню.

9.8. У випадку якщо позивач вважає що іпотека є та залишилася чинною, належним способом захисту було б звернення позивача з вимогою про визнання права іпотеко держателя стосовно іпотечного майна. Після набрання чинності рішенням суду у разі задоволення такого позову до відповідного державного реєстру має бути внесений запис про іпотекодержателя.

У постанові Верховного суду від 15 червня 2021 року у справі №922/2416/17 Велика Палата Верховного Суду відійшла від раніше зроблених правових висновків та зазначила наступне: «7.12. Водночас Велика Палата Верховного Суду нагадує, що функцією державної реєстрації права власності є оголошення належності нерухомого майна певній особі. Таких висновків Велика Палата Верховного Суду дійшла, зокрема, у пункті 96 постанови від 07 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц (провадження № 14-256цс18), у пункті 10.29 постанови від ЗО червня 2020 року у справі № 19/028-10/13 (провадження № 12-158гс19). Аналогічно функцією державної реєстрації іпотеки є оголошення належності іпотеки нерухомого майна певній особі. Тобто запис про іпотеку не може бути відновлений з моменту вчинення первинного запису («заднім числом»), а підлягає відновленню з моменту вчинення запису про таке відновлення.

Для забезпечення єдності судової практики Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне відступити шляхом конкретизації від її висновку, викладеного у постанові від 19 червня 2019 року у справі № 643/17966/14-ц, а також від аналогічного висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 16 вересня 2015 року у справі № 6-1193цс15, і Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладеного у постановах від 10 травня 2018 року у справі № 643/18839/13-ц, від 23 січня 2019 року у справі № 643/12557/16-ц та від 13 березня 2019 року у справі № 643/19761/13- Ц.

7.22. Означена конкретизація висновків полягає у такому:

-скасоване судове рішення не породжує жодних правових наслідків з моменту його ухвалення, але його скасування саме по собі (тобто без встановлення інших обставин, що, зокрема, можуть підтверджувати недобросовісність дій, які були вчинені на підставі цього рішення) не є підставою для перегляду всіх юридичних фактів, що виникли, змінилися чи припинилися на підставі відповідного рішення;

-виключення відомостей про право іпотеки з відповідного державного реєстру на підставі судового рішення є не правовим наслідком такого рішення, а фактичною дією, вчиненою на підставі цього рішення;

-виключення відомостей про право іпотеки з відповідного Державного реєстру, зокрема, на підставі судового рішення не впливає на чинність іпотеки. Скасування того судового рішення, що мало наслідком внесення до Державного реєстру іпотек запису про припинення іпотеки, не відновлює дію останньої, оскільки іпотека зберігає чинність незалежно від відсутності певний час відомостей про неї у відповідному державному реєстрі;

-запис про іпотеку не може бути відновлений з моменту вчинення первинного запису, а вчиняється державним реєстратором повторно за наявності для цього підстав, передбачених законом, зокрема договору іпотеки, а також судового рішення про визнання права іпотекодержателя;

-за відсутності в реєстрі відомостей про права інших осіб на нерухоме майно або їх обтяжень особа, яка добросовісно покладалася на ці відомості, тобто не знала і не мала знати про існування таких прав чи обтяжень, набуває право на таке майно вільним від незареєстрованих прав інших осіб та обтяжень (пункт 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17 за провадженням № 12- 127гс19). За таких умов право іпотеки припиняється, відомості про іпотеку поновленню не підлягають, а позов про звернення стягнення на предмет іпотеки не підлягає задоволенню;

-при вирішенні таких спорів необхідно враховувати наявність чи відсутність обставин, які можуть свідчити про недобросовісність набувача майна, придбаного за відсутності в державному реєстрі відомостей про обтяження».

Статтею 16 ЦК України визначено способи захисту цивільних прав та інтересів, а також можливість їх захистити іншим способом, встановленим договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Одним із способів захисту прав, зазначено у ст.16 ЦК України, є визнання права.

Вважаємо, що спосіб захисту шляхом визнання права AT «УКРСИББАНК», як іпотеко держателя, відносно вказаних об`єктів дозволяє ефективно захистити порушене майнове право позивача, шляхом його визнання судом.

Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23)).

Велика Палата Верховного Суду у пункті 9.8 постанови від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17 (провадження № 12-44гс20) дійшла висновку, що «9.8. У випадку якщо позивач вважає, що іпотека є та залишалася чинною, належним способом захисту було б звернення позивача з вимогою про визнання права іпотекодержателя стосовно іпотечного майна. Після набрання чинності рішенням суду у разі задоволення такого позову, до відповідного державного реєстру має бути внесений запис про іпотекодержателя»

Таким чином, визначений позивачем спосіб захисту відповідає способу захисту, визначеному у частині другій статті 16 ЦК України, зокрема у пункті 1, - шляхом визнання права, а також узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17 (провадження № 12-44гс20).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23)).

Також Велика Палата Верховного Суду відзначила, що при вирішенні спорів щодо прав на нерухоме майно необхідно враховувати наявність чи відсутність обставин, які можуть свідчити про недобросовісність набувача майна, придбаного з порушенням закону, оскільки від цього може залежати, зокрема, чинність чи припинення іпотеки.

Тому Велика Палата Верховного Суду вважає, що у справі за належною вимогою (зокрема про визнання права іпотекодержателя) суд має врахувати наявність/ відсутність обставин, які можуть свідчити про недобросовісність набувача майна, придбаного на аукціоні за відсутності в Державному реєстрі іпотек відомостей про обтяження. Відсутність у Державному реєстрі іпотек означених відомостей не може беззастережно свідчити про добросовісність, яка придбаває таке майно».

З приводу заяви представника третьої особи про застосування строків позовної давності необхідно вказати, що суд критично ставиться до вказаних доводів, оскільки у даній заяві невірно визначено обраний банком спосіб захисту прав та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у пункті 9.8 постанови від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17 (провадження № 12-44гс20) зазначила, що у випадку, якщо позивач вважає, що іпотека є та залишалася чинною, належним способом захисту було б звернення позивача з вимогою про визнання права іпотекодержателя стосовно іпотечного майна. Після набрання чинності рішенням суду у разі задоволення такого позову до відповідного державного реєстру має бути внесений запис про іпотекодержателя.

Відповідно до частини другої статті 16 Цивільного кодексу України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання права.

Визнання права як у позитивному значенні (визнання існуючого права), так і в негативному значенні (визнання відсутності права і кореспондуючого йому обов`язку) є способом захисту інтересу позивача у правовій визначеності.

Банк у даній справі прагне захистити порушене право шляхом визнання за собою права іпотекодержателя за чинними договорами іпотеки.

Велика Палата Верховного Суду у пункті 9.8 постанови від 15.06.2021 року у справі Ns 922/2416/17 (провадження № 12-44гс20, посилання в ЄДРСР - https://reyestr.court.gov.ua/Review/98146719) зазначила, що у випадку, якщо позивач вважає, що іпотека є та залишалася чинною, належним способом захисту є звернення позивача з вимогою про визнання права іпотекодержателя стосовно іпотечного майна. Після набрання чинності рішенням суду у разі задоволення такого позову до відповідного державного реєстру має бути внесений запис про іпотекодержателя.

Також Велика Палата Верховного Суду відзначила, що при вирішенні спорів щодо прав на нерухоме майно необхідно враховувати наявність чи відсутність, які можуть свідчити про недобросовісність набувача майна, придбаного з порушенням закону, оскільки від цього може залежати, зокрема, чинність чи припинення іпотеки.

Тому Велика Палата Верховного Суду вважає, що у справі за належною вимогою (зокрема про визнання права іпотекодержателя) суд має врахувати наявність/ відсутність обставин, які можуть свідчити про недобросовісність набувача майна, придбаного на аукціоні за відсутності в Державному реєстрі іпотек відомостей про обтяження. Відсутність у Державному реєстрі іпотек означених відомостей не може беззастережно свідчити про добросовісність особи, яка придбаває таке майно».

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справу в межах позовних вимог та на підставі доказів, наданих сторонами.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку що заявлена позивачем вимога про визнання за ним права іпотеки на спірне нерухоме майно є належним та ефективним способом захисту порушеного права, яка підлягає задоволенню.

Згідно ст. ст.134,142 ЦПК України суд відповідно до частини задоволених вимог, стягує на користь позивача сплачений судовий збір з відповідача в розмірі 17 525, 50 грн.

Враховуючи викладене та керуючись положеннями ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», ст. 5 Закону України «Про іпотеку», ст. ст.76-81, 265,268, ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» до Товариство з обмеженою відповідальністю «Джерельний», третя особа: ОСОБА_1 про визнання права іпотекодержателя задовольнити.

Визнати право іпотекодержателя АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРСИББАНК» за іпотечним договором від 19.06.2007 року, укладеним між АКІБ «УкрСиббанк» та ТОВ «Джерельний», посвідченим приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Літвіновою Л.В. за реєстровим №1824, в забезпечення виконання кредитних зобов`язань ОСОБА_1 за договором про надання кредиту № 0 від 19.06.2007 року, щодо приміщень, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , власником яких є ТОВ «Джерельний», які виникли шляхом виділу та зареєстровані у Державному реєстрі речових прав: за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 101 об`єкт загальною площею 145.6 м. кв. (виділ), Опис: тамбур - 8,5 кв.м, торговельний зал - 112,6 кв.м, матеріальна - 10,4 кв.м, коридор - 1,8 кв.м, умивальник - 1,6 кв.м, санвузол - 1,6 кв.м, кімната персоналу - 9,1 кв.м, за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 101 об`єкт загальною площею 997.3 м. кв. (виділ), Опис: торгівельний зал - 537,5 кв.м, підсобне - 4,2 кв.м, підсобне - 7,7 кв.м, підсобне - 14,1 кв.м, сходи - 14,9 кв.м, тамбур - 2,9 кв.м., торгівельний зал - 310,6 кв.м, коридор - 16,9 кв.м, підсобне - 8,4 кв.м, підсобне - 17,0 кв.м, підсобне - 4,3 кв.м, підсобне - 6,6 кв.м, санвузол - 1,2 кв.м, санвузол - 1,2 кв.м, умивальник - 5,1 кв.м, топочна - 5,1 кв.м, трансформаторна - 3,9 кв.м, підсобне - 3,1кв.м, коридор - 2,5 кв.м, сходи 14,9 кв.м, кабінет- 15,2 кв.м; за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна: 101 об`єкт площею 58.9 кв.м (виділ), Опис: торговельний зал - 56,3 кв.м, підсобне - 2,6 кв.м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути з Товариство з обмеженою відповідальністю «Джерельний» на користь Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» судовий збір у розмірі 17 525, 50 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Оскільки в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк на оскарження обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Відомості про учасників справи:

позивач: Акціонерне товариство «УКРСИББАНК» , , місце знаходження: вул. О.Васкула, 21, каб.313, м. Київ, 03115;

відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Джерельний», , місце знаходження: вул. Пацаєва 14, к.1, м. Кропивницький, 25031;

третя особа: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Повний текст судового рішення складено 17 січня 2025 року.

Суддя Кіровського І. Л. Павелко

районного суду

м.Кіровограда