Провадження № 2-з/638/33/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2025 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.,

за участю секретаря Кондратюк І.В.,

за участю

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розподіл майна подружжя; за зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває зазначена цивільна справа.

Від представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 надійшла заява про забезпечення доказів, в обгрунтування якої вказано, що для довдення підстав заперчень остенко М.В. проти пред`явленого первісного позову ОСОБА_2 та з метою довдення підстав позову зустірчного, з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду цивільної справи, визначенян ціни пред`явлених позовів необхідно призначити судову оціночну експертизу. При вирішенні питання про призначення судової оціночної експертизи необхідно врахувати той факт, що ОСОБА_3 не двіряє експертам ХНДІСЕ ім. М.С. Бокаріуса, оскільки одне з попередніх досліджень проводилося завідувачем лабораторії ОСОБА_5 , на яких, очевидно, має вплив позивач ОСОБА_2 . Забезпечення доказів у формі призначення судової експертизи необхідне у зв`язку з відсутністю у матеріалах справи актуальних даних щодо ринкової вартості об`єктів власності, а також у зв`язку з необхідністю визначення ринкової вартості майна у умовах воєнного стану та загрози пошкодження у наслідок обстрілів. Заява про забезпечення доказів не подавалася під час підготовчого судового засідання у зв`язку з тим, що було заявлене інше клопотання з аналогічного дослідження, яке було відхилене судом. У зв`язку з чим представник відповідача просив забезпечити докази шляхом призначення по справі повторної судової оціночної експертизи, доручивши її проведення Київському науково- дослідному інституту судових експертиз.

Представник позивача ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечувала проти призначення повторної судової оціночної експертизи, зазначила, що експертизи були вже призначені, проте відповідач сплатити вартість експертизи. Вважала, що сторона відповідача зловживає своїми правами, затягують розгляд справи

Від представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 надійшла заява у якій він просив розглянути подану ним 16.01.2025 заяву про забезпечення доказів шляхом призначення судової експертизи без його участі, після чого відкласти судовий розгляд на іншу дату.

Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:

Ст. 116 ЦПК України регулює підстави та порядок забезпечення доказів.

Ч. 2 ст. 116 ЦПК України передбачено, що способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Нормами ч. 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 09.07.2021 призначено по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розподіл майна подружжя; за зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя повторну судову оціночну експертизу, проведення якої доручити Київському науково дослідному інституту судових експертиз.

Листом експертної установи від 17.02.2023 (том 6 а.с. 109) повідомлено, що в умовах ведення бойових дій та наявних обстрілів м. Харкова на теперішній час визначення ринкової вартості об`єктів дослідження унеможливлено, через практичну відсутність дійсної ринкової вартості нерухомого майна та нетипової вартості майна в умовах військових дій.

12.07.2023 експертом скеровано до суду клопотання про забезпечення умов роботи судового експерта за місцем знаходження об`єкта дослідження (том 6 а.с. 122).

17.11.2023Київським науково- дослідним інститутом судових експертиз складено повідомлення про неможливість надання висновку, оскільки у призначений час присутність сторін не забезпечено доступу до об`єкта (том 6 а.с. 129).

21.02.2024 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова (головуючий суддя Семіряд І.В.) (том 6 а.с. 151), за клопотанням представника відповідача, направлено матеріали цивільної справи до експертної установи для проведення повторної судово оціночної експертизи.

27.11.2024 на адресу суду надійшли матеріали цивільної справи з Київського науково- дослідного інституту судових експертиз з листом експертної установи про залишення ухвали суду без виконання експертизи, який мотивовано тим, що доплата за проведення експертизи не виконана.

У підготовчому засіданні представник відповідача зазначив, що ОСОБА_3 12.10.2021 вже здійснила оплату у сумі 20593,20 грн за проведення експертизи, кошти ОСОБА_3 не поверталися, що свідчить про обов`язок інституту провести експертне дослідження в межах сплачених 120 год.

З листа Київського науково- дослідного інститут судових експертиз від 04.11.2024 вбачається, що виконати призначену експертизу в повному обсязі за сплаченим рахунком неможливо, оскільки залишок коштів за проведення експертизи становить 17045 грн, що складає 45 год, а експерту для проведення дослідження необхідно 120 год, що становить 45436,80 грн.

Отже, у зазначеній справі було призначено експертизу, яка не виконана через несплату у повному обсязі вартості експертного дослідження.

Окрім того, ст. 116 ЦПК України регулює підстави та порядок забезпечення доказів.

Ч. 2 ст. 116 ЦПК України передбачено, що способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до частини другої статті 116 ЦПК України способами забезпечення доказів є у тому числі витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням.

Підстави витребування доказів, вимоги до форми і змісту клопотання учасника справи про витребування доказів, а також порядок розгляду судом цього клопотання визначено статтею 84 ЦПК України.

Нормами ч. 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, які визначені судом.

Згідно з ч. 3 ст. 116 ЦПК України заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

За правилами ч. 4 ст. 166 ЦПК України - забезпечення доказів після подання позовної заяви здійснюється судом, який розглядає справу.

Забезпечення доказів це оперативне закріплення у встановленому цивільним процесуальним законом порядку відомостей про факти, яке вчиняється суддею з метою використання їх як докази при розгляді та вирішенні цивільних справ у суді. Забезпечення доказів у жодному випадку не можна ототожнювати із їх дослідженням або оцінкою. Єдина мета забезпечення доказів це їх фіксація для забезпечення можливості їх дослідження та оцінки при подальшому розгляді справи.

Аналізуючи наведені положення ЦПК України у зіставленні з вимогами позивача, процесуальний механізм забезпечення доказів призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено.

Тобто, це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмета доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, але насамперед спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.

Аналогічні правові висновки викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 9901/845/18, від 11 березня 2020 року у справі № 9901/608/19.

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Разом з тим, звертаючись до суду з заявою про забезпечення доказів, стороною позивача, за зустрічним позовом, не надано доказів того, що існує ризик втрати доказів.

На підставі викладеного, суд вважає, що заява про забезпечення доказів шляхом призначення експертизи затягне розгляд справи, окрім того, заявником не надано доказів, що існує ризик втрати доказів, тому у задоволенні клопотання про забезпечення доказів шляхом призначення у справі судової експертизи суд вважає необхідним відмовити.

Керуючись ст. 116 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволені клопотання представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 про забезпечення доказів шляхом призначення експертизи відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Семіряд