УХВАЛА

29 січня 2025 року місто Київ

Справа № 753/9859/23

Апеляційне провадження № 22-ц/824/7216/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Желепи О. В. (суддя-доповідач), суддів: Мазурик О. Ф., Шкоріної О.І.,

вирішуючи клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору та питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 23 грудня 2024 року (ухвалено у складі судді Кулика С.В., інформація щодо дати складення повного тексту відсутня)

у справі за позовом ОСОБА_3 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про захист прав споживачів

ВСТАНОВИВ

У 2023 році позивач звернулася із вказаним позовом, у якому просила розірвати договір про надання інформаційно-консультаційних послуг щодо працевлаштування укладений між позивачем та відповідачем, стягнути з відповідача на користь позивача сплачені кошти відповідно до вищевказаного договору у розмірі 14 385,00 грн, моральну шкоду у розмірі 5000 грн та витрати на правову допомогу у розмірі 22 000,00 грн.

Дарницький районний суд міста Києва рішенням від 23 грудня 2024 року позов задовольнив частково.

Розірвав договір про надання інформаційно-консультаційних послуг, щодо працевлаштування №0329/10.01.23 від 10.01.2023, укладений між ОСОБА_3 та ФОП ОСОБА_1 .

Стягнув з ФОП ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 сплачені кошти відповідно до договору про надання інформаційно-консультаційних послуг щодо працевлаштування № 0329/10.01.23 від 10.01.2023 у розмірі 14 385,00 грн.

Стягнув з ФОП ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 моральну шкоду у розмірі 500,00 грн та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3 000,00 грн.

Стягнув з ФОП ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 2 147,20 грн.

В іншій частині в задоволенні позовних вимог відмовив.

Не погодившись з таким рішенням, ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 23 січня 2025 року через систему «Електронний суд» подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове про відмову в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Також в апеляційній скарзі заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до проктолу автоматизованої зміни складу колегії суддів від 28 січня 2025 року, суддя Немировська О.В., у зв`язку із припиненням повноважень, була замінена на суддю Шкоріну О.І.

Вивчивши апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за його клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, частина перша статті 136 ЦПК України визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, виходячи із майнового стану сторони, водночас стаття 8 Закону України «Про судовий збір» конкретизує порядок, умови такого звільнення та коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору.

Колегія суддів зазначає, що висловлючи клопотання про відстрочення судового збору, скаржник не вказує, на який строк чи до якого моменту він просить таке розстрочення. Окрім цього, жодного обґрунтування такого клопотання чи доказів на його підтримання в апеляційній скарзі не міститься, що свідчить про безпідставність заявленого клопотання.

За таких обставин відсутні підстави для відстрочення сплати судового збору.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що апеляційне провадження не може бути відкрито, оскільки скаржник подав апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно з пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, підлягає сплаті судовий збір у розмірі - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Позивач звернувся до суду в 2023 році з 1 вимогою немайнового характеру (розірвання договору) та вимогами майнового характеру на загальну суму 19 385 грн.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, підлягає сплаті судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 684 гривень.

Таким чином, за подання такої позовної заяви позивач, якби не був звільнений від сплати судового збору, мав сплатити судовий збір у розмірі 2 147,20 (2 684 * 0,4 = 1 073,60 грн - за вимоги майнового характеру + стільки ж за одну вимогу немайнового характеру).

Апеляційний суд враховує положення ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та застосовує коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Зважаючи на зазначене, за подання апеляційної скарги на таке рішення суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі 2 576,64 (2 147 * 150 % * 0,8) грн.

Таким чином, ОСОБА_1 , необхідно сплатити 2 576,64 грн на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Солом.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

та надати до суду оригінал квитанції про сплату вказаних коштів.

Враховуючи вищенаведене, скаржнику необхідно подати до Київського апеляційного суду оригінал документу про сплату судового збору.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, суд зазначає, що недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 5 днів з дня отримання цієї ухвали.

Таким чином, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, а тому апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для подачі квитанції про сплату судового збору.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В.

УХВАЛИВ

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 23 грудня 2024 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків не більше 5-ти днів з дати отримання ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору.

Попередити заявника, якщо у визначений судом строк не усуне недоліки своєї апеляційної скарги, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді: