ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 545/3689/24 Номер провадження 22-ц/814/593/25Головуючий у 1-й інстанції Кравець С.В. Доповідач ап. інст. Панченко О. О.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Панченка О.О.,

Суддів: Кузнєцової О.Ю., Пилипчук Л.І.

при секретарі: Філоненко О.В.

розглянувши у судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Машівського районного суду Полтавської області від 01 жовтня 2024 рокупостановлену у складі головуючого судді Кравець С.В., повний текст ухвали виготовлено без зазначення дати, у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про встановлення факту належності правовстановлюючого документа,-

В С Т А Н О В И В :

ОПИСОВА ЧАСТИНА

У вересні 2024 року з Полтавського районного суду Полтавської області до Машівського районного суду Полтавської області за підсудністю надійшла заява, у якій заявник ОСОБА_1 просив встановити факт належності йому архівних довідок, зокрема: від 15.05.2024 р. №204/01-11.2, від 15.05.2024 р. №205/01-11.2 та від 15.05.2024 р. №206/01-11.2 виданих комунальною організацією «Спільна архівна установа Полтавського району» Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, оскільки рішенням заінтересованої особи йому було відмовлено у перерахунку пенсії з причин наявності розбіжностей в наданих документах щодо його імені.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою Машівського районного суду Полтавської області від 01 жовтня 2024 року у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про встановлення факту належності правовстановлюючого документа- відмовлено.

Роз`яснено заявнику право на звернення з позовом до суду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала суду мотивована тим, що між сторонами виник спір про право на перерахунок пенсії, заінтересована особа є суб`єктом владних повноважень, а відтак його слід розглядати виключно у порядку адміністративного судочинства, зазначений спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Короткий зміст вимог та доводів апеляційної скарги

Не погодившись з вказаною ухвалою ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що вказаний спір має розглядатися в порядку адміністративного судочинства, оскільки ним не оскаржується рішення органу Пенсійного фонду України. Зазначає, що звертаючись до суду з заявою він просив встановити факт, що має юридичне значення, а саме факт належності йому правовстановлюючих документів довідок про підтвердження стажу та про нарахування заробітної плати, так, як Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області відмовило йому в перерахунку пенсії по інвалідності у зв`язку з відсутністю необхідного трудового стажу.

Просив ухвалу Машівського районного суду Полтавської області від 01 жовтня 2024 рокускасувати, а матеріали справи повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду справи по суті.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги і вимог заяви, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваної ухвали, виходячи з наступного.

Застосування норм права, що регулюють спірні правовідносини

Встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою подальшого перерахунку пенсії 07.08.2024 року звернувся до управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області.

Рішенням Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області №23 від 14.08.2024 року заявнику відмовлено в перерахунку пенсії оскільки за результатами розгляду документів, які були надані для перерахунку пенсії, виявлено, що в документах мають місце розбіжності, а саме в архівній довідці від 15.05.2024 № 204/01-11.2 виданої Комунальною організацією «Спільна архівна установа Полтавського району» Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області за період роботи в колгоспі ім.. Щорса вказано, що у книгах обліку трудового стажу та заробітку колгоспників значиться ОСОБА_1 , а відповідно до паспорту НОМЕР_1 , виданого 14.08.1996 року Машівським РВ УМВС України в Полтавській області ОСОБА_1 , зважаючи на дані розбіжності, підстави для перерахунку пенсії згідно чинного законодавства відсутні.

Окрім цього, архівними довідками від 15.05.2024 року № 205/01-11.2 та від 15.05.2024 року № 206/01-11.2 підтверджуються суми нарахованої заробітної плати за 1984-1999 роки, де значиться ОСОБА_1 за 1991 рік; ОСОБА_1 за лютий, березень, квітень, червень, листопад 1992 року; ОСОБА_2 за 1993 рік; ОСОБА_1 за лютий, листопад, грудень 1993 року; ОСОБА_2 за 1994 рік; ОСОБА_1 за серпень, вересень, листопад, грудень 1994 рік; ОСОБА_2 за 1995 рік; ОСОБА_2 за 1996 рік; ОСОБА_1 за 1997 рік; ОСОБА_2 за 1998-1999 роки під час роботи в колгоспі ім.. Щорса с. Сонячне Старицьківської сільської ради Машівського району Полтавської області.

Заявник також зазначає, що у зв`язку з допущеними неповними записами його ім`я відповідальними особами підприємства за ведення обліково-розрахункових документів трудової діяльності в нього немає можливості подати належно оформлені документи до Головного управління Пенсійного фонду України у Полтавській області у повному обсязі з метою здійснення перерахунку пенсії, оскільки стаж за вказані періоди трудової діяльності не буде враховано.

Позиція суду апеляційної інстанції

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

За змістом частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам ухвала суду першої інстанції не відповідає.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 19 ЦПК України встановлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно пункту 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи немайнових прав (частина перша статті 293 ЦПК України).

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або у паспорті.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (частина друга статті 315 ЦПК України).

У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» судам роз`яснено, що: «суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо, зокрема, згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян, встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право».

У пункті 12 указаної постанови Пленуму Верховного Суду України міститься роз`яснення про те, що: «при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Разом з тим, цей порядок не застосовується, якщо виправлення в таких документах належним чином не застережені або ж їх реквізити нечітко виражені внаслідок тривалого використання, неналежного зберігання, тощо.

Поряд з цим, суд може встановити факти належності особі документів, які не відносяться до таких, що посвідчують особу, наприклад, трудової книжки, іншого документу, що посвідчує трудовий стаж».

Враховуючи викладене, слід зазначити, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;

чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 16 червня 2021 року № 643/6447/19 (провадження № 61-14968св20), від 03 лютого 2021 року у справі № 644/9753/19 (провадження № 61-14667св20), від 18 листопада 2020 року у справі № 554/3600/19 (провадження № 61-8937св20), від 25 листопада 2020 року у справі № 636/4087/19 (провадження № 61-13847св20), від 19 червня 2019 року у справі № 752/20365/16-ц (провадження № 61-24660св18), від 05 грудня 2019 року у справі № 750/9847/18 (провадження № 61-18230св19).

З огляду на вищевикладене вбачається, що заявник фактично просив встановити факт належності йому правовстановлюючих документів, а саме архівних довідок від 15.05.2024 № 204/01-11.2, від 15.05.2024 № 205/01-11.2, від 15.05.2024 № 206/01-11.2, які видані Комунальною організацією (установа, заклад) «Спільна архівна установа Полтавського району» Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, оскільки у первинних документах підприємства з питань трудових відносин (колгоспу ім.. Щорса, КСП «Сонячне», ОПС «Сонячне», які ліквідовані на даний час) його дані, а саме ім`я ОСОБА_3 зазначено скорочено ОСОБА_4 -ндр, що в свою чергу позбавляє його реалізувати право на перерахунок пенсії.

Враховуючи викладене, вимоги ОСОБА_1 про встановлення факту належності йому правовстановлюючих документів, а саме архівних довідок від 15.05.2024 № 204/01-11.2, від 15.05.2024 № 205/01-11.2, від 15.05.2024 № 206/01-11.2 за загальним правилом можуть бути предметом розгляду у порядку, передбаченому главою 6 розділу IV ЦПК України.

Апеляційний суд вважає доводи апеляційної скарги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Згідно з пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод державою гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У справі «Bellet у. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Суд першої інстанції ці обставини не врахував, застосував неправильне тлумачення процесуальних норм, що в свою чергу позбавило заявника права на доступ до суду і завадило розгляду його заяви та відповідно є порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на викладене висновок суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про встановлення факту належності правовстановлюючого документає помилковим, тому ухвалу слід скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України, статті 141ЦПК України суд розподіляє судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки апеляційним судом не вирішувалася заява по суті заявлених вимог, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382-384 ЦПК України,суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Машівського районного суду Полтавської області від 01 жовтня 2024 року скасувати.

Справу направити до Машівського районного суду Полтавської області для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 30 січня 2025 року.

Головуючий О.О. Панченко

Судді: О.Ю.Кузнєцова

Л.І. Пилипчук