Справа № 201/807/25
Провадження № 2/201/1549/2025
УХВАЛА

30 січня 2025 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська Демидова С.О., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

21 січня 2025 року до Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою суду від 24 січня 2025 року позовну заяву було залишено без руху, надано строк на усунення недоліків три дні з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

30 січня 2025 представник позивача звернувся до суду із клопотанням про продовження наданого судом строку на усунення недоліків. Клопотання мотивоване тим, що, позивач не має доступу до квартири, що унеможливлює оперативне проведення експертизи оціночної вартості квартири, тому просив продовжити строк.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із такого: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

За змістом частин 2, 3 ст.127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, розглядається судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

З урахуванням того, що клопотання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви було подане стороною заявника до закінчення процесуального строку, з метою забезпечення права позивача доступу до правосуддя, суд приходить до висновку про доцільність продовження процесуального строку для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду від 24 січня 2025 року, до 11 лютого 2025 року.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.127, 260 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника позивача задовольнити.

Продовжити процесуальний строк для усунення недоліків у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна подружжя терміном до 11 лютого 2025 року.

У разі усунення недоліків у встановлений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає..

Суддя С.О. Демидова