Ухвала

Іменем України

29 січня 2025 року

смт Краснопілля

справа № 578/1223/24

провадження № 2/578/65/25

Краснопільський районний суд Сумської області у складі Косар А. І., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Шабатіна Дмитра Євгеновичадо ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Сумського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про визнання батьківства та стягнення аліментів

установив:

У грудні 2024 року ОСОБА_1 в особі представника адвоката Шабатіна Дмитра Євгеновичазвернулася до Краснопільського районного суду Сумської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та Сумського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про визнання батьківства та стягнення аліментів, у якому просить:

визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у частці від його заробітку /доходу/;

зобов`язати Сумський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України виключити з актового запису про народження дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька дитини та включити відомості про ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визначаючи підсудність позову про визнання батьківства та стягнення аліментів про визнання батьківства та стягнення аліментів саме Краснопільському районному суду Сумської області, сторона позивача посилається на пункт 15 статті 28 Цивільного процесуального кодексу України /далі ЦПК/, за місцезнаходженням одного з відповідачів за вибором позивача, а саме ОСОБА_2 .

За процесуальним законодавством відповідачем є та процесуальна особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач залучається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

У цій справі відповідач ОСОБА_2 залучений позивачем до справи без будь якої позовної вимоги та відповідного обгрунтування, тому 26 грудня 2024 року Ухвалою суд позовну заяву таку залишив без руху та визначив десятиденний строк з дня отримання ухвали суду для усунення вказаних в ухвалі суду недоліків шляхом подання до суду виправленої позовної заяви із зазначенням: змісту позовних вимог відповідно до приписів ЦПК, вичерпним викладом обставин на обґрунтування позовних вимог; викладом позовних вимог до відповідача ОСОБА_2 .

28.01.2025 представник позивача надіслав заяву на виконання ухвали суду від 26 грудня 2024 року та виправлену позовну заяву.

Перш за все варто зауважити, що ЦПК саме на позивача покладає обов`язок оформлення позовної заяви відповідно до вимог, які визначені його положеннями, а саме: статтями 175, 177 ЦПК.

Суддя, отримавши матеріали позовної заяви, перевіряє її відповідність указаним вимогам, і у разі встановлення недоліків позовної заяви, вказує про це в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, надаючи позивачеві строк на їхнє усунення.

Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання. Недоліки можуть стосуватися як позовної заяви (змісту та форми), так і порядку її подання. При цьому, оцінка позовної заяви та констатація недоліків у ній є суб`єктивною.

Водночас, беручи до уваги завдання суду забезпечити розгляд і вирішення справи в розумний строк, суд може не залишати позовну заяву без руху, якщо недоліки є неістотними, і можуть бути усунуті в процесі підготовки справи до судового розгляду.

У своїй практиці Верховний Суд неодноразово зауважував, що надмірний формалізм судів до позовної заяви не має допускатись, і лише з несуттєвих недоліків, тих які не впливають на вирішення спору, позовна заява не має залишатись без руху, а потім повертатись, адже цим чиняться перешкоди у доступі особи до правосуддя.

Між тим, у кожному випадку, суддя має оцінити, чи є виявлені ним недоліки суттєвими і чи за їхньої наявності може бути вирішена справа з дотриманням всебічного, повного і неупередженого її розгляду.

Повертаючись до обставин цієї справи, варто зауважити наступне.

Відповідно до статті 28 ЦПК, яка регламентує підсудність справ за вибором позивача, у пункті 15 передбачено, що позови до кількох відповідачів, які проживають або знаходяться в різних місцях, пред`являються за місцем проживання або місцезнаходженням одного з відповідачів за вибором позивача.

Стосовно не зазначення у позовній заяві - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Пункт 4 частини третьої статті 175 ЦПК чітко визначає, що позовна заява повинна містити зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як вбачається із примірника уточненої позовної заяви в редакції від 22.01.2025 ОСОБА_1 в особі представника, у ньому про зміст позовних вимог відповідачів позивач зазначила лише позовну вимогу до відповідача ОСОБА_3 та до Органу ДРАЦ зобов`язального характеру. Тобто, не виконала вимоги пункту 4 частини третьої статті 175 ЦПК.

Суд також звертає увагу на пункт 5 частини третьої статті 175, який чітко визначає, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зі змісту заяви на усунення недоліків та позовної заяви у новій редакції не вбачається належного виконання ОСОБА_1 в особі представника вимог ухвали суду в цьому аспекті недоліків, адже указаних відомостей так і не було зазначено, недолік залишився неусунутим.

Таким чином, недоліки позовної заяви позбавляють Краснопільський районний суд Сумської області можливості встановити дійсний зміст і суть правовідносин, що виникли між Позивачем та ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , та перевірити підсудність справи Краснопільському районному суду Сумської області.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулювання з боку держави («Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001).

Згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, вищезазначену позовну заяву позивача слід вважати неподаною і таку їй повернути.

Окрім цього, вважаю за доцільне роз`яснити позивачу, що відповідно до частини сьомої статті 185 ЦПК повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення такої.

В зв`язку з наведеним, повернення заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки, після усунення вказаних вище не відповідностей вимогам закону, позивач має право повторного звернення до суду із вказаною заявою.

У відповідності до положень пункту 2 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір», яка регламентує повернення судового збору за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги, позивач має право заявити клопотання про повернення сплаченої суми судового збору.

Керуючись статтями 175, 185, 258 261, 353 - 354 Цивільного процесуального кодексу України,

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Шабатіна Дмитра Євгеновичадо ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Сумського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про визнання батьківства та стягнення аліментів, вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити стороні позивача, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, а також право заявити клопотання про повернення сплаченої суми судового збору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Сумського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня ії проголошення.

Суддя А. І. Косар