КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/6419/2025 Головуючий в суді 1 інстанції Шевченко І.І.
Унікальний номер справи: 368/597/24
У Х В А Л А

31 січня 2025 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Ящук Т.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка подана представником Янчик Маріанною Іванівною , на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 28 листопада 2024 року у справі за заявою ОСОБА_3 , заінтересовані особи: орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Ржищівської міської ради Обухівського району Київської області, ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки та призначення опікуна,

встановив:

Рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 28 листопада 2024 року, повний текст складено 02 грудня 2024 року, відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні заяви пропризначення його опікуном ОСОБА_4 .

Задоволено заяву ОСОБА_3 , заінтересовані особи: орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Ржищівської міської ради Обухівського району Київської області, ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки та призначення опікуна.

Визнано ОСОБА_4 недієздатною та встановити опіку.

Призначено ОСОБА_3 опікуном ОСОБА_4 .

Визначено строк дії рішення про визнання недієздатною ОСОБА_4 тривалістю в два роки з дня набрання рішенням суду законної сили.

Не погоджуючись з рішенням, 31 грудня 2024 року представник ОСОБА_1 - Янчик М.І. надіслала засобами поштового зв`язку апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

07 січня 2025 року витребувано з Кагарлицького районного суду Київської області матеріали цивільної справи № 368/597/24, які надійшли до суду апеляційної інстанції 14 січня 2025 року.

Вивчивши апеляційну скаргу, матеріали справи, вважаю, що апеляційну скаргу слід залишити без руху з наступник підстав:

1. Апеляційна скарга подана з порушенням вимог п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України, оскільки до апеляційної скарги не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

В апеляційній скарзі представник скаржника посилаючись на ч. 2 ст. 299 ЦПК України та на постанову Верховного Суду від 14 грудня 2022 року у справі № 637/909/21 вказує, що скаржником правомірно не сплачено судовий збір, оскільки сплата судового збору в даній категорії справ відноситься за рахунок держави.

Відповідно до ч. 2 ст. 299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Верховний Суд у постанові від 14 грудня 2022 року у справі № 637/909/21 дійшов висновку, що здійснюючи розширене тлумачення застосування частини другої статті 299 ЦПК України, на рахунок держави у справах окремого провадження про визнання фізичної особи недієздатною відносяться усі судові витрати - як судовий збір, так і витрати, пов`язані з розглядом справи, що узгоджується з правилом частини першої статті 133 ЦПК України.

Проте, з прохальної частини апеляційної скарги вбачається, що скаржник оскаржує рішення в частині призначення опікуном ОСОБА_4 , особи, яка вже визнана судом недієздатною, її чоловіка - ОСОБА_3 .

Пунктом дев`ятим частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено пільгу у вигляді звільнення від сплати судового збору для осіб, які є законними представниками недієздатних осіб з інвалідністю, тобто таких, які вже мають статус опікуна.

Згідно ст. 59 ЦПК України права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом. Права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі в таких справах неповнолітню особу чи особу, цивільна дієздатність якої обмежена.

Таким чином, законним представником недієздатної особи може бути її опікун.

Враховуючи вище викладене та те, що питання щодо визнання ОСОБА_1 опікуном над ОСОБА_4 є предметом розгляду та не вирішено судом, відсутні підстави вважати скаржника законним представником недієздатної особи, а тому відсутні підстави для застосування до скаржника пільги щодо сплати судового збору, встановленої п. 9 ч.1 ст.5 Закону «Про судовий збір».

Відповідно до п.п. 4 п. 1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (605,60 грн.).

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги повинен становити 605,60 грн.х 150% = 908,40 грн.

Тому скаржник повинен сплатити судовий збір в розмірі 908,40 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач коштів: ГУК у Солом.р-ні/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0026010, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а.

Оригінал квитанції необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

2. В порушення вимог п.2 ч.2 ст.356 ЦПК України, апеляційна скарга не містить відомостей адвоката Янчик М.І., яка подає апеляційну скаргу, а саме реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Отже, на виконання вимог п.2 ч.2 ст.356 ЦПК України представнику скаржника необхідно надати Київському апеляційному суду відповідну інформацію про реєстраційний номер облікової картки платника податків адвоката Янчик М.І.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником Янчик Маріанною Іванівною , на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 28 листопада 2024 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Т.І. Ящук