справа № 619/577/25
провадження № 2/619/646/25
УХВАЛА

іменем України

30 січня 2025 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Калиновська Л.В., перевіривши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Представник товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» Какун А.С. звернулася до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом, в якому містяться позовні вимоги про стягнення заборгованості: за кредитним договором №29479-03/2024 від 24.03.2024, за договором позики №2255911 від 20.03.2024, за договором позики №7170559 від 29.03.2024, та стягнути заборгованість за вказаними договорами у розмірі 31500 грн, 26480 грн. та 4927,50 грн відповідно.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі суддя перевіряє, зокрема, наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до вимог пункту 2 частини 4 статті 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадку, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Частиною першою статті 188 ЦПК України визначено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Під вимогою слід розуміти матеріально - правову вимогу позову, яка складає його предмет.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Підставою позову є фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Тобто, допускається можливість об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, якщо обставини, на яких вони ґрунтуються, підтверджуються тими самими доказами. При цьому, об`єднані вимоги повинні випливати з одних тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтується позов в цілому.

З поданої позовної заяви вбачається, що в межах даного позову об`єднано позовні вимоги, які ґрунтуються на трьох різних договорах, а отже заявлені позовні вимоги не пов`язані між собою ні підставою виникнення (оскільки виникають з двох різних кредитних договорів), ні поданими доказами (не підтверджуються тими ж самими доказами, що й обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача на підставі кожного з двох правочинів). Кожна з позовних вимог є самостійною позовною вимогою (а не основною й похідною), за якими підлягають встановленню обставини щодо виконання кожного окремого договору у відповідності до укладених умов.

Тобто, у поданій позовній заяві фактично підлягають вирішенню три окремих спори між тими ж сторонами.

Оскільки підставами виникнення спірних правовідносин між сторонами є три різні договори, кожен із яких, незважаючи на однакову правову природу, породжує різні взаємні права та обов`язки, які хоч і є подібними, але стосуються окремих предметів, врегульованих сторонами окремими договорами, заявлені вимоги не є однорідними.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду у постанові від 18 серпня 2023 року у справі № 910/21280/21 кожна кредитна операція є самостійним правовідношенням, що є підставою для виникнення у сторін цього правовідношення цивільних прав і обов`язків. Наявні порушення, які були допущені як під час укладення відповідного кредитного договору, так і при його виконанні, утворюють окремий склад цивільно-правового правовідношення, що характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин вчинення кожної з цих операцій засвідчується доказами, які не є пов`язаними між собою (різні кредитні договори, договори забезпечення тощо).

Отже, вказані обставини у сукупності свідчать про порушення позивачем правил об`єднання позовних вимог, в зв`язку з чим позовна заява підлягає поверненню особі, що її подала, на підставі пункту 2 частини 4 статті 185 ЦПК України.

Згідно з ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 185, 258-261, 351-354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованостіповернути заявнику.

Роз`яснити, що згідно з ч. 7 ст. 187 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л. В. Калиновська