ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1808/25
провадження № 2/753/4549/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, ВСТАНОВИВ:

28 січня 2025 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 січня 2025 року справу передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справа була передана судді 31 січня 2025 року.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в статтях 175, 177 ЦПК України.

Згідно із пунктом 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається із позовної заяви, позивачка звертається із позовом до суду з вимогою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 та зазначає відповідачем у справі Київську міську раду.

Поруч з тим, у позовній заяві не зазначено:

- на яке майно претендує позивачка в порядку спадкування;

- де таке майно знаходиться;

- не назначено та не долучено докази належності такого майна спадкодавцю;

- не зазначено обґрунтування чому вимоги пред`являються саме до Київської міської ради.

Суд роз`яснює, що відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (постанова Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, провадження № 14-61цс18).

Позивачкою долучено до позову заповіт від 22 грудня 1995 року, в якому зазначено, що спадкодавець заповідає позивачці все її майно (конкретизація та перелік майна відсутній).

Необхідність зазначення у позовній заяві чітко, яке майно буде успадковано позивачкою, у випадку задоволення позовних вимог, також необхідно для визначення підсудності вказаної справи, оскільки позови щодо визначення додаткового строку на прийняття спадщини, відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18, пред`являються за місцем знаходження нерухомого майна.

Позивачкою у позовній заяві процитовано статтю 30 ЦПК України, проте не зазначено, чому підсудність цієї справи нею визначено саме до Дарницького районного суду м. Києва.

Відповідно до частини п`ятої статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позовній заяві позивачка зазначає, що зверталась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте їй відмовили у зв`язку із пропуском строку подання такої заяви, в той же час до позовної заяви не додано жодного доказу на підтвердженням вказаного (постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії), а також не вказано коли саме позивачка зверталась до нотаріуса, для обґрунтування тривалось пропущеного строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Також позивачкою не зазначено у позовній заяві та не долучено до позову витягу із Спадкового реєстру щодо наявності/відсутності інших заповітів ОСОБА_2 , враховуючи дату складання заповіту на позивачку - 1995 рік, що також впливає на визначення кола відповідачів у справі.

Відповідно до статті 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Статтею 84 ЦПК України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Крім того, у позовній заяві зазначено, що інші спадкоємці після померлої ОСОБА_2 відсутні, при цьому у позовній заяві не зазначено доказів, які це підтверджують, та вони не долучені до позовної заяви.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом сім днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам статті 177 ЦПК України, її слід залишити без руху і надати позивачу строк сім днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків, викладених в ухвалі суду.

Позивачем, усі документи, що будуть подаватись на виконання цієї ухвали суду, мають бути подані до суду у кількості, відповідно до кількості учасників справи (сторін).

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, викладених в ухвалі суду, тривалістю 7 днів, перебіг якого обчислювати з дня вручення їй копії даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачу разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова