Провадження № 2/712/159/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2025 року Соснівський районний суд м.Черкаси в складі:

головуючого - судді Пироженко В.Д.

при секретарі Каплі А.С.

за участі представника позивача адвоката Починок О.І.

за участі відповідача ОСОБА_1

за участі представника відповідача адвоката Геращенка М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна в натурі, що є у спільній частковій власності,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) про поділ майна в натурі, що є у спільній частковій власності.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 05.11.2020 року визнано мирову угоду від 05.11.2020 року між нею та ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , відповідно до якої сторони прийшли до наступного, зокрема, за нею визнано право власності на частку нежитлових приміщень підвалу (А-16), а саме: 1-1, 1-2, 1-3, 1-4, 1-5, 1-6, 1-7, 1-8, загальною площею 105,1 кв.м розташованих за адресою: АДРЕСА_3 . В подальшому 22.07.2022 після набрання вказаною ухвалою законної сили, зареєструвала своє право власності на вказані житлові приміщення, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 54303685 від 27.07.2022 року.

Іншим співвласником нежитлових приміщень на підставі договору дарування від 11.02.2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Романій Н.В. та зареєстровано в реєстрі за № 1199 є ОСОБА_1 . Згідно довідки КП «ЧООБТІ» № 23021 о від 11.06.2021 року за ОСОБА_1 зареєстровано право власності на частину нежитлових приміщень підвалу з №1-1 по № 1-8, площею 52,55 кв.м.

Позивачка зазначає, що намагалася врегулювати спір шляхом отримання згоди від відповідача на добровільний поділ майна, що перебуває у спільній частковій власності шляхом укладення нотаріального договору, однак, згоди щодо поділу нежитлових приміщень в натурі не дійшли.

Просить припинити право спільної часткової власності її та ОСОБА_1 на нежитлові приміщення А-16, загальною площею 105,1 кв.м, розташовані за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080, та поділити між ними вказані нежитлові приміщення згідно з висновком судової експертизи. Вирішити питання про розподіл судових витрат та професійну правничу допомогу.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 06.11.2023 року провадження у справі відкрито та призначено до розгляду у порядку загального провадження.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 16.01.2024 року призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу, справу провадженням зупинено на час проведення експертизи.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 20.05.2024 року провадження у справі відновлено та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 25.06.2024 витребувано у приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Романій Наталії Василівни копії договору дарування частини нежитлових приміщень від 11.02.2009 року укладеного між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (об`єкт дарування бульвар АДРЕСА_3 ).

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 05.06.2024 року призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу, справу провадженням зупинено на час проведення експертизи.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 04.10.2024 року провадження у справі відновлено та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 07.11.2024 року закрито підготовче засідання та призначено до розгляду.

В судовому засіданні представника позивача ОСОБА_2 - адвокат Починок О.І. позовні вимоги підтримав та просив поділити нежитлове приміщення А-16, загальною площею 105,1 кв.м. за адресою АДРЕСА_3 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 по третьому варіанту судової-будівельно-технічної експертизи від 23.08.2024 року № 2308/24. Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_3 .

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 та його адвокат Геращенко М.В. в судовому засіданні не заперечували проти поділу нежитлове приміщення А-16, загальною площею 105,1 кв.м. за адресою АДРЕСА_3 по першому варіанту судової-будівельно-технічної експертизи від 23.08.2024 року № 2308/24, але просили виділити відповідачу сторону, позначену синім кольором постільки він на даний час нею користується.

Суд заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 05.11.2020 року визнано мирову угоду від 05.11.2020 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , відповідно до якої сторони прийшли до наступного, зокрема, за ОСОБА_2 визнано право власності на частку нежитлових приміщень підвалу (А-16), а саме: 1-1, 1-2, 1-3, 1-4, 1-5, 1-6, 1-7, 1-8, загальною площею 105,1 кв.м розташованих за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 305907644 від 27.07.2022, ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності (розмір частки 1/2) належать підвальні приміщення (А-16), а саме: 1-1, 1-2, 1-3, 1-4, 1-5, 1-6, 1-7, 1-8, загальною площею 105,1 кв.м розташованих за адресою: АДРЕСА_3 . Зазначене також підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 357975524 від 12.12.2023.

Відповідно договору дарування частини нежитлових приміщень від 11.02.2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Романій Н.В., ОСОБА_1 на праві власності належить частина нежитлових приміщень підвалу №1-1, 1-2, 1-3, 1-4, 1-5, 1-6, 1-7, 1-8, площею 52,55 кв.м. (літ. А-16), що знаходиться в АДРЕСА_3 .

Таким чином позивач та відповідач є співвласниками нежитлових приміщень підвалу (А-16), а саме: 1-1, 1-2, 1-3, 1-4, 1-5, 1-6, 1-7, 1-8, загальною площею 105,1 кв.м розташованих за адресою: АДРЕСА_3 .

Частинами 1, 2 статті 319 Цивільного кодексу України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Статтею 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Таким чином, з моменту набуття позивачем та відповідачем права спільної часткової власності на нежитлові приміщення, сторони мають право лише за взаємною згодою володіти та користуються спільним майном, і за жодних правових підстав не мають права вчиняти дій, які б не були узгоджені обома співвласниками.

Статтею 364 ЦК України передбачено, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Відповідно до ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Проте, в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту.

Такі висновки ґрунтуються на положенні ст. 15, 16 ЦК України та відповідно до яких кожній особі гарантується право на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, шляхом звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права або застосування інших способів захисту, встановлених законом, зокрема поділу (виділу) в натурі майна, що є у спільній частковій власності.

За таких обставин, оскільки сторони позбавлені досягти домовленості про поділ (виділ) в натурі нежитлових приміщень, призвело до не можливості вчинити договір про поділ цього майна, в порядку передбаченому ч. 3 ст. 367 ЦК України, позивач має право на звернення до суду за захистом свого майнового права, шляхом здійснення такого поділу з метою припинення права спільної часткової власності на це майно.

Відповідно до абз. 1 п. 6 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» від 4 жовтня 1991 року (з подальшими змінами та доповненнями), при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Верховний суд України в п. 7 Постанови Пленуму «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» роз`яснив судам, що в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась.

Крім того, в абз. 4 п. 7 та п. 8 Постанови «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», Пленум Верховного суду України роз`яснив, що при поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику. Різні господарські будівлі (літні кухні, сараї тощо) є підсобними будівлями і складають з будинком одне ціле.

В ході розгляду справи судом було призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої було доручено судовому експерту Окрепка А.І., та згідно висновку експерта № 2308/24 від 23.08.2024 року на розсуд суду запропоновано три варіанти виділу часток нежитлових приміщень, що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 .

Позивач зазначає, що бажає здійснити поділ нежитлових приміщень, що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 за варіантом 1 розподілу, відповідно до якого ОСОБА_1 будуть належати наступні приміщення: кабінет (1-3) площею 14,3 с. кв., кабінет (1-4) площею 14,0 м. кв., кабінет (1-2) площею 15,4 м. кв, а особі Срібній Ірині Володимирівні: кабінет (1-5) площею 14,2 м.кв., кабінет (1-6) площею 12,5 м. кв., кабінет (1-7) площею 17.0 м.кв.

Відповідач ОСОБА_1 та його адвокат Геращенка М.В. зазначає, що бажає здійснити поділ нежитлових приміщень, що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 , за варіантом 3 розподілу, відповідно до якого ОСОБА_1 будуть належати наступні приміщення: кабінет (1-3) площею 14,3 м. кв., кабінет (1-4) площею 14.0 м. кв., кабінет (1-2) площею 15.4 м. кв., а Срібній Ірині Володимирівні: кабінет (1-5) площею 14.2 м. кв., кабінет (1-6) площею 12,5 м. кв., кабінет (1-7) площею 17.0 м. кв.

Вивчивши зазначені варіанти поділу нежитлових приміщень врахувавши позицію щодо розподілу спільної часткової власності обох сторін, суд приймає до уваги вказаний висновок експерта № 2308/24 від 23.08.2024 року та вважає, що запропонований експертом 3 варіант поділу відповідає якнайкращим інтересам сторін, тому саме за цим варіантом розподілу суд вважає доцільним поділити нежитлові приміщення.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на вищевикладене, вивчивши матеріали справи, з`ясувавши усі фактичні обставини, дослідивши наявні докази, надавши їм належну оцінку на основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши належність та допустимість кожного доказу, а також їх достатність та взаємозв`язок, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог позивача.

Керуючись ст. ст. 10, 60, 88, 212-215, 218, 224-226 ЦПК України, ст. ст. 355, 358, 367 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Поділити нежитлове приміщення А-16, загальною площею 105,1 кв.м. за адресою АДРЕСА_3 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 по третьому варіанту судової-будівельно-технічної експертизи від 23.08.2024 року № 2308/24 та виділити ОСОБА_2 : кабінет (1-5) площею 14,0 кв.м.; кабінет (1-6) площею 12,5 кв.м.; кабінет (1-7) площею 17,0 кв.м. (позначені жовтим кольором).

Виділити ОСОБА_1 приміщення: кабінет (1-3) площею 14,3 кв.м; кабінет (1-4) площею 14,0 кв.м.; кабінет (1-2) площею 15,2 кв.м. ( позначені синім кольором).

Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на нежитлові приміщення А-16, загальною площею 105,1 кв.м. за адресою АДРЕСА_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складений 31.01.2025

Головуючий:

Порзивач: Срібна Ірина Володимирівна ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 АДРЕСА_4 ).