Справа №: 398/6389/24
провадження №: 2/398/803/25
УХВАЛА

Іменем України

"24" січня 2025 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого судді Шинкаренко І.П.,

за участю секретаря судового засідання Черткова А.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості кредитором спадкодавця,

ВСТАНОВИВ

АТ КБ «Приват Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості кредитором спадкодавця у розмірі 30257,05 грн та понесених судових витрат. В обґрунтування позову зазначивши, що 04.11.2022 року між позивачем та ОСОБА_2 був укладений договір банківських послуг та погоджено умови кредиту, зокрема, встановлення кредитного ліміту в розмірі 200000,00 грн, строком на 12 місяців з пролонгацією, з процентною ставкою 42 % річних. На підставі укладеного договору позичальник отримав платіжний інструмент кредитну картку НОМЕР_1 , строк дії 09/26, тип «Карта «Універсальна». Позичальник користувався кредитним лімітом, відповідно до виписки по рахунку, вчиняв операції, повертав використану суму кредитного ліміту та сплачував відсотки за користування кредитом, проте припинив повертати грошові кошти для погашення заборгованості, розмір якої становить 30257,05 грн. Відповідно до ухвали Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 26.10.2023 року у справі № 398/5131/23 позивачу стало відомо, що позичальник помер. Спадкоємцем після померлого є його син - ОСОБА_1 . 23.08.2024 року позивачем було направлено претензію до відповідача. Проте ніяких дій не було виконано. На час звернення позивача до суду заборгованість не погашена. На підставі зазначеного, позивач просить суд стягнути з ОСОБА_1 на свою користь суму заборгованості у розмірі 30257,05 грн, за кредитним договором №б/н від 04.11.2022 року та судові витрати.

Ухвалою судді від 03 грудня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі. В порядку загального позовного провадження призначено підготовче засідання на 26 грудня 2024 року. Витребувано від Управління дозвільно-погоджувальних процедур та адміністративних послуг Олександрійської міської ради Кіровоградської області довідку про склад сім`ї та зареєстрованих осіб за однією адресою з ОСОБА_2 станом на дату смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а також витребувано від Першої Світловодської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

У підготовче засідання учасники справи не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У підготовче засідання призначене на 26.12.2024 року та 24.01.2025 року представник позивача не з`явився, про дату, місце і час судового розгляду повідомлений належним чином, шляхом направлення судової повістки до електронного кабінету позивача.

Однак участі у цих засіданнях представник позивача не приймав, причини неявки суду не повідомив, та не звертався до суду з клопотаннями про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У випадку повторної неявки позивача до суду, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Для застосування зазначених наслідків неявки позивача в судове засідання правове значення має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зазначений висновок міститься в постанові Верховного Суду від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

ЄСПЛ в рішенні від 07.07.1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст.55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади. Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц.

Нез`явлення в підготовче засідання представника позивача перешкоджає вирішенню спору, оскільки позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

Частиною 2 статті 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Отже, за обставин цієї справи право позивача на доступ до правосуддя буде забезпеченим саме шляхом повторного подання до суду відповідної позовної заяви.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що одним із принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи, що передбачено п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, тому учасникам судового розгляду слід належним чином виконувати усі свої процесуальні обов`язки для забезпечення реалізації вказаного принципу.

З врахуванням викладеного , керуючись ст.ст. 257, 260, 261, 354ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» (адреса місцезнаходження: м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д) до ОСОБА_1 (адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості кредитором спадкодавця залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст ухвали виготовлений 24 січня 2025 року.

Суддя І.П. Шинкаренко