Справа № 645/7207/24
Провадження № 2/645/641/25
29 січня 2025 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Спесивцева О.В.,
за участі секретаря судового засідання- Асєєвої К.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення завданої матеріальної шкоди,
Позивач, ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в якому просила:
- стягнути відповідачів витрати на професійну правову допомогу, витрати на проведення оціночної діяльності в розмірі 4000 грн, 00 коп. та сплачений судовий збір у розмірі 1211, 20 грн.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 04.12.2024 відкрито спрощене провадження та призначено судове засідання. Надано відповідачам строк для надання відзиву на позов.
У судове засідання позивач не прибула, надала заяву, в якій просила провести розгляд справи без її участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про час та місце слухання справи повідомлялися. Відзиви на позовну заяву не надали.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ч. 2 ст. 43 ЦПК України відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.
Враховуючи, що відповідачі повідомлялись про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідачів та, зі згоди позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивачу належить транспортний засіб марки SUBARU моделі Outback, 2019 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , що підтверджується наявної в матеріалах справи копією Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 (а.с. 8).
Позивач вказує, що 19 червня 2024 року приїхала з роботи та припаркувала вказаний автомобіль біля будинку, в якому проживає із сім`єю за адресою м. Харків, Салтівське шосе, 244. Близько 19 год. 40 хв. її чоловіку зателефонували сусіди та повідомили, що з квартири АДРЕСА_1 викинули тарілку, яка розбила лобове скло на їх автомобілі. Позивач відразу викликала працівників поліції, якими було зібрано первинний матеріал.
15 липня 2024 року ДОП відділу поліції №2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції Гонтар М.С. складено Довідку, яка була погоджена Т.в.о Начальника сектору превенції ВП №2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції Дмитро Татаровим та начальником відділу поліції №2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції Сергієм Волобуєвим (а.с. 9).
Згідно вказаної довідки зазначено, що 19 червня 2024 року до відділу поліції №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тел. НОМЕР_3 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_3 про те, що сусіди з квартири АДРЕСА_2 скинули тарілку та пошкодили лобове скло її автомобіля - марки SUBARU моделі Outback, 2019 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який був припаркований біля будинку за адресою: м.Харків, Салтівське шосе, 244. Працівники УПП повідомили, що було зібрано первинний матеріал та мешканці квартири АДРЕСА_2 підтвердили, що бабуся ОСОБА_2 , 1938 року народження через похилий вік та не усвідомлення своїх дій викинула тарілку у вікно та вказана тарілка пошкодила лобове скло автомобіля - марки SUBARU моделі Outback, 2019 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 . В подальшому заявником, будь-якої документації про вартість пошкодженого майна надано не було, у зв`язку із чим, встановити розмір завданих матеріальних збитків не вдалося можливим. В результаті розгляду матеріалу було встановлено, що в даному випадку мають місце цивільно-правові відносини. У зв`язку із цим, для відшкодування завданих збитків, рекомендовано звернутися до суду для прийняття рішення в порядку цивільного судочинства. Об`єктивної інформації, яка б свідчила про те, що за фактом пошкодження лобового скла автомобіля - марки SUBARU моделі Outback, 2019 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який був припаркований біля будинку за адресою: АДРЕСА_4 було порушене діюче законодавство, передбачене КУпАП та КК України, отримано не було. На підставі викладеного, було вирішено вважати матеріал розглянутим та списати його до архіву ВП.
Позивачем 19.06.2024 укладено договір із суб`єктом оціночної діяльності фізичною особою-підприємцем ОСОБА_6 про надання послуг з оцінки вартості відновлювального ремонту автомобіля (а.с. 46)
Згідно Звіту про оцінку майна від 31.07.2024 року, вартість відновлювального ремонту, без урахування зносу замінюваних деталей, внаслідок пошкодження лобового скла автомобіля марки SUBARU моделі Outback, 2019 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , на дату оцінки складає: 35 867 грн. 00 коп., з ПДВ (а.с. 10-45)
Вартість послуг з оціночної діяльності склала 4000 грн. та сплачена позивачем (а.с. 47-48).
Позивач вказує, що оскільки працівниками поліції не було встановлено хто із вказаних осіб винний у пошкодженні майна, а з довідки дільничного вбачається, що мешканці квартири АДРЕСА_2 підтвердили, що бабуся ОСОБА_2 , 1938 року народження через похилий вік та не усвідомлення своїх дій викинула тарілку у вікно та вказана тарілка пошкодила лобове скло автомобіля - марки SUBARU моделі Outback, 2019 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , проте, вказана інформація у довідці вказана лише зі слів мешканців квартирі АДРЕСА_1 , на її думку усі особи, які проживають у квартирі АДРЕСА_1 повинні нести солідарну відповідальність за завдану шкоду, якщо не доведуть що ця шкода була завдана не з їх вини.
Перевіряючи обґрунтованість заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку про наступне.
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15 та частина перша статті 16 ЦК України).
У пунктах 8, 9 частини другої статті 19 ЦК України передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків (пункт 3 частини другої статті 11 ЦК України).
Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.
Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина перша статті 1166 ЦК України).
У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.
Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.
Частиною 2 статті 1166 ЦК України передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.
Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).
Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.
Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18).
Як вбачається з матеріалів справи, позивачу була завдана шкода внаслідок пошкодження її автомобіля, що підтверджується наданими нею доказами.
Вину у завданій позивачці шкоді відповідачами також не спростовано.
Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки її частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування.
Виходячи зі змісту статті 1190 ЦК України, особи, які спільно заподіяли неподільну шкоду взаємопов`язаними, сукупними діями або діями з єдністю наміру, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.
Щодо солідарної відповідальності відповідачів перед позивачкою, то суд виходячи з установлених обставин у цій справі вважає, що оскільки з довідки дільничного вбачається, що мешканці квартири АДРЕСА_2 підтвердили, що бабуся ОСОБА_2 , 1938 року народження через похилий вік та не усвідомлення своїх дій викинула тарілку у вікно та вказана тарілка пошкодила лобове скло автомобіля - марки SUBARU моделі Outback, 2019 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , проте, вказана інформація у довідці вказана лише зі слів мешканців квартирі 125 за адресою м. Харків, а працівниками поліції не було встановлено хто саме винний у пошкодженні майна, то саме відповідачі повинні нести солідарну відповідальність, оскільки не довели, що ця шкода була завдана не з їх вини, а суд, при заочному розгляді справи, не має підстав піддавати надані позивачем докази сумніву.
Відповідно до ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.
У рішенні від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" Європейський суд з прав людини зазначив, що норма 13 Конвенції гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.
Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів (ч. 6 ст. 139 ЦПК України).
Матеріалами справи підтверджено, що звертаючись до суду позивач сплатила судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп., що підтверджується квитанцією (а.с.1)
Також, позивачем було понесено витрати на послуги з оцінки вартості відновлювального ремонту автомобіля марки SUBARU моделі Outback, 2019 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 у розмірі 4000 грн., на підтвердження чого надано копії договору, акту прийому-передачі робіт, довідки про вартість послуг та квитанції (а.с. 46-48).
Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача (п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України).
Враховуючи задоволення позовних вимог, на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп., а також витрати на проведення оціночної діяльності в розмірі 4000 грн. 00 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 141, 206, 247, 258-259, 268, 280-282 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення завданої матеріальної шкоди - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 , витрати по сплаті судового збору в розмірі 1211( одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним Кодексом України не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_5 ; фактична адреса проживання: АДРЕСА_6 .
Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_7 .
Відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_7 .
Відповідач ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_7 .
Відповідач ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_7 .
Повний текст рішення складно 31.01.2025 року.
Головуючий суддя -