КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 367/8330/18 Апеляційне провадження № 22-ц/824/2764/2025Головуючий у суді першої інстанції -Карабаза Н.Ф. Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30січня 2025 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Соколова В.В., Невідома Т.О.,

секретар Цуран С.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргуТовариства з обмеженою відповідальністю «Аверс-Сіті» на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 19 червня 2024 року про залишення позовної заяви без розгляду по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Аверс-Сіті» до державного реєстратора Відділу державної реєстрації Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області Журавської Оксани Миколаївни, ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2018 рокуТОВ«Аверс-Сіті» звенулось до суду із позовом до державного реєстратора Відділу державної реєстрації Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області Журавської О.М., ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 06 травня 2019року відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання по справі.

В подальшому справа призначалась до розгляду неодноразово.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 05 березня 2024 року визнано обов`язковою явку представника позивача ТОВ «Аверс-Сіті».

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 19 червня 2024 року позовну заяву залишено без розгляду з підстав п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України(належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності).

Ухвалу суду мотивовано тим, що в судові засідання, призначені на 15 травня 2024 року та 19 червня 2024 року представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Позивач ТОВ «Аверс-Сіті» подав апеляційну скаргу на ухвалу, в якій просить суд скасувати ухвалу, посилаючись на порушення норм процесуального права та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В апеляційній скарзі зазначає, що суд першої інстанції не взяв до уваги, що позивач неодноразово подавав до суду клопотанняпро розгляд справи без виклику позивача. Також вказує, що ТОВ «Аверс-Сіті» не було належно повідомлене про дат, час та місце розгляду справи. Тому вважає, що суд не мав підстав лишати позовну заяву без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ст.ст 128-131 ЦПК України, сторони були своєчасно повідомлені про день та час розгляду справи на за адресами, які були зазначені в матеріалах справи. Від представника ТОВ «Аверс-Сіті» - адвоката Васюка М.М. та від представниці ОСОБА_1 - адвоката Невмержицької І.М. надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі судового рішення, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Залишаючи позовну заяву ТОВ «Аверс-Сіті» без розгляду, суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що у призначені на 15.05.2024 року та 19.06.2024 року представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Апеляційний суд з такими висновками суду не погоджується.

Як видно із матеріалів справи, в провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебувала справа за позовом ТОВ «Аверс-Сіті» до державного реєстратора Відділу державної реєстрації Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області Журавської О.М., ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 05.03.2023 року було визнано обов`язковою явку представника позивача ТОВ «Аверс-Сіті».

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому, позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Разом з тим, відповідно до п.4 ч.3 ст.223 ЦПК України суд розглядає справу за відсутності належно повідомленого учасника справи, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Відтак норми ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення в даному разі питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання, а також визнання його явки обов`язковою.

Поряд з цим, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Відтак, суд зобов`язаний відповідним чином реагувати на недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, якщо його явка визнана обов`язковою.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який вимушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21), від 20 травня 2022 року у справі № № 753/8582/19-ц (провадження № 61-20040св21).

Як вбачається з матеріалів справи, справа призначалась до судового розгляду неодноразово.

Так, представник позивача - адвокат Васюк М.М. взяв участь у судовому засіданні по справі 29 квітня 2024 року та був повідомлений про наступне судове засідання, призначене на 15 травня 2024 року, що підтверджується відповідною розпискою (т. 2, а.с. 212).

15 травня 2024 року судове засідання було відкладене на 07 червня 2024 року у зв`язку із неявкою сторін у судове засідання (т. 2, а.с. 226).

07 червня 2024 року справу було знято з розгляду у зв`язку із перебуванням судді у нарадчій кімнаті по кримінальному провадженню. Судове засідання призначене на 19 червня 2024 року (т. 2, а.с. 245).

При цьому, як видно із матеріалів справи, ТОВ «Аверс-Сіті» щодо призначення засідання на 07 червня 2024 року отримало судову повістку 15 червня 2024 року (т. 3, а.с. 4).

Докази належного повідомлення ТОВ «Аверс-Сіті» чи його представника адвоката Васюка М.М. про судове засідання, призначене на 19 червня 2024 року, станом на десь постановлення оскаржуваної ухвали були відсутні.

При цьому, до апеляційної скарги адвокат Васюк М.М. долучив копії судової повістки та конверта із поштовим ідентифікатором, з яких вбачається, що ТОВ «Аверс-Сіті» лише 04 липня 2024 року отримало судову повістку щодо призначення засідання на 15 червня 2024 року (т. 3, а.с. 33).

Постановляючиоскаржувану ухвалу, суд першої інстанції не урахував,щопозивачне був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, тому дійшов помилкового висновку про існування підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Крім цього, як видно із матеріалів справи, ухвала суду про залишення позовної заяви без розгляду постановлена у підготовчому судовому засіданні.

Цивільним процесуальним законом чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (Глава 3 Розділу III «Позовне провадження») та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання (Глава 3 вказаного розділу).

Стаття 223 ЦПК України, яка, зокрема, передбачає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору, стосується розгляду справи по суті, у зв`язку з чим регулятивний вплив цієї статті не поширюється на випадок повторної неявки позивача у підготовче засідання.

У постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (провадження № 61-14373св19) зроблено правовий висновок стосовно застосування положень пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України та зазначено, що аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

За таких обставин колегія суддів доходить висновку, що у справі, яка переглядається, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті не відбулося, тобто розгляд справи перебував на стадії підготовчого процесу, тому відсутні підстави для залишення позовної заяви без розгляду й, відповідно, застосування пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Відповідно до статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З урахуванням викладеного, ухвала суду підлягає скасуванню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 268, 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Аверс-Сіті» задовольнити.

Ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 19 червня 2024 року про залишення позовної заяви без розгляду скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст складено05 лютого 2025 року.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді В.В. Соколова

Т.О. Невідома