УХВАЛА

про повернення заяви

27 січня 2025 рокуСправа №451/126/25
Провадження № 2-о/451/15/25

Суддя Радехівського районного суду Львівської області Патинок О.П., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , інші особи: Орган опіки та піклування Радехівської міської ради Львівської області, ОСОБА_2 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

в с т а н о в и в:

24.01.2025 через систему «Електронний суд» від представника заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 надійшла заява, інші особи: Орган опіки та піклування Радехівської міської ради Львівської області, ОСОБА_2 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна.

В обґрунтування такої заяви представник заявника посилається на те, що ОСОБА_2 являється інвалідом І групи з дитинства, за яким потрібен постійний догляд, оскільки він не здатний розуміти значення та керувати ними. Вказує, що інших осіб, крім заявника, які б могли здійснювати опіку над ОСОБА_2 немає. У зв`язку з вказаним, ОСОБА_1 , як єдиний близький родич ОСОБА_2 змушений звернутись із вказаною заявою до суду для визнання ОСОБА_2 недієздатним та призначення йому опікуна.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.01.2025 вищезазначену справу передано до розгляду судді Патинок О.П.

Вивчивши матеріали заяви, суд дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до частини 1 статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У пункті 1 частини 2 статті 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги (ч. 3 ст. 296 ЦПК України).

Крім того, згідно ч.1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки і піклування.

Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. (ч. ч. 4, 5 ст. 63 ЦК України).

Відповідно до ч. ч. 2, 4 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між тіткою, дядьком та племінниками, а також між іншими родичами за походженням.

Конституційний Суд України у рішенні №5рп/99 від 03 червня 1999 року у справі за конституційними поданнями Служби безпеки України, Державного комітету нафтової, газової та нафтопереробної промисловості України, Міністерства фінансів України щодо офіційного тлумачення положень пункту 6 статті 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», частин четвертої і п`ятої статті 22 Закону України «Про міліцію» та частини шостої статті 22 Закону України «Про пожежну безпеку» (справа про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї») вирішив, що близькими родичами є рідні брати, сестри, онуки, дід, баба, іншими родичами є неповнорідні брати, сестри; зять, невістка; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки та інші.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року №5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї», членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 31 березня 2020 року, справа №205/4245/17.

Доводи ОСОБА_1 про те, що він проживає разом із ОСОБА_2 , за однією адресою, не свідчать про те, що він є членом сім`ї або близьким родичем особи, відносно якої ставиться питання про визнання її недієздатною, та що він пов`язаний з ним спільним побутом.

Суд також звертає увагу на те, що в матеріалах справи немає жодних належних та допустимих доказів, які підтверджують факт того, що заявник дійсно проживає за однією адресою з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та веде з ним спільне господарство, оскільки з долученого акту обстеження проживання №25 від 15.01.2025 виданого Радехівською міською радою Львівської області - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 проживає без реєстрації в АДРЕСА_1 , однак такий акт не містить жодних відомостей про те, що вони є членами сім`ї чи близькими родичами.

Натомість у поданій заяві вказано, що адреса місця реєстрації заявника ОСОБА_1 - АДРЕСА_2 .

Таким чином, ОСОБА_1 , з огляду на вимоги СК України, положень ЦК України, не є членом сім`ї чи близьким родичем ОСОБА_2 , а тому не наділений правом звертатися до суду із заявою про визнання останнього недієздатним та призначення опікуна.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відтак, оскільки нормами ЦПК України не передбачено повернення заяви, яка подана в порядку окремого провадження, в даному випадку підлягають застосуванню за аналогією положення ЦПК України щодо повернення позовної заяви.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається, коли заяву підписано особою, яка не має права її підписувати.

З огляду на викладені вище обставини, беручи до уваги, що заявником належним чином не підтверджено наявність у нього права на звернення до суду із заявою про визнання недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто вказана заява підписана особою, яка не має права її підписувати, вважаю за необхідне на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України повернути заяву ОСОБА_1 , подану його представником - адвокатом Фрей А.В.

Керуючись ст. ст. 185, 258-261, 353-355 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , інші особи: Орган опіки та піклування Радехівської міської ради Львівської області, ОСОБА_2 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - повернути представнику заявника ОСОБА_3 .

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Патинок О. П.