Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/2920/24
Провадження № 2/553/214/2025
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
24.01.2025м. Полтава
Ленінський районний суд м. Полтави в складі:
головуючого судді - Крючко Н. І.
при секретарі - Литвин А. С.,
розглянувши у відкритому судовому засідання в м. Полтаві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав,-
У серпні 2024 року ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав, в якому прохав позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 04 вересня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 - залишено без руху, надано термін для усунення недоліків.
У жовтні 2024 року позивачем виконано вимоги суду та ухвалою суду від 29 жовтня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав, справу призначено до підготовчого судового засідання.
11 листопада 2024 року ухвалою Ленінського районного суду виключено Службу у справах дітей виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради з числа третіх осіб у справі та залучено до участі у справі в якості третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Службу у справах дітей виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради.
Ухвалою суду від 25 листопада 2024 року зобов`язано Службу у справах дітей виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві надати висновок про доцільність або не доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , відносно доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою суду від 25 листопада 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу за позовом ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав до судового розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Ольшанська О. Б. в судове засідання не з`явились, але надали на адресу суду заяву, в якій прохали проводити слухання справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та наполягали на їх задоволенні.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про причини своєї неявки суд не повідомила, хоча про день та час слухання справи була повідомлена належним чином, шляхом направлення судових повісток рекомендованими листами.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Служба у справах дітей виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради - в судове засідання не з`явились, але надали на адресу суду заяву, в яких прохали проводити слухання справи у відсутність їх представника при вирішенні спору покладались на розсуд суду.
У відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, 24 січня 202 року судом постановлена ухвала про проведення заочного розгляду даної справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає до задоволення за наступних обставин.
Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України визначено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.
Отже, суд розглядає справу за наявними у справі доказами, які надані сторонами.
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , що видане Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), батьками малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказані ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а. с. 9).
Судом встановлено, що близько 2 років тому між позивачем та відповідачем різко погіршились відносини, у результаті чого відповідач з`їхала з квартири у м. Харкові, де проживала сім`я, залишивши позивача самого з донькою. З кінця лютого 2023 року позивач із донькою тимчасово переїхали до м. Полтава, де зараз мешкають на орендованій квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , на підтвердження чого ОСОБА_1 надано суду копію договору оренди (а. с. 18).
Повним утриманням, вихованням та створенням всіх належних умов для проживання та розвитку дитини займається батько - ОСОБА_1 , у той час як мати дитини, зв`язок з дитиною чи батьком не підтримує, не цікавиться здоров`ям, умовами проживання, загальним розвитком доньки, не вчиняла жодних дій, що свідчили б про її бажання виховувати дитину, надавати посильну матеріальну допомогу.
У свою чергу відповідач у справі - мати дитини ОСОБА_2 проживає одноосібно за адресою: кв. АДРЕСА_2 (а. с. 19 - 20).
Самоусунення відповідача у справі підтверджується нотаріально посвідченою заявою ОСОБА_2 від 23 листопада 2023 року, відповідно до якої остання, цілеспрямовано, добровільно та розумно, та на власний розсуд, без будь-якого примусу зі сторони, які фізичного так і психологічного, не порушуючи прав третіх осіб, бажаючи реального настання правових наслідків, обумовлених нижче, перебуваючи при здоровому розумі та ясній пам`яті, усвідомлюючи значення своїх дій та керуючись ними, не помиляючись щодо обставин обумовлених нижче, діючи без впливу, обману, розуміючи українську мову, повідомляє про те, що повністю відмовляється від батьківських прав, та від утримання і виховання своєї дитини, малолітньої дочки, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
При цьому, у даній заяві ОСОБА_2 надала згоду на усиновлення будь-якою особою її малолітньої дитини - ОСОБА_3 (а. с. 7).
Окрім того, у матеріалах справи містяться письмові пояснення ОСОБА_4 (бабусі ОСОБА_3 ) із яких вбачається, що ОСОБА_1 є турботливим і чуйним батьком для своєї доньки: він належним чином виховує дитину, постійно турбується про стан її здоров?я, рівень духовного та фізичного розвитку. Дитина забезпечена всім необхідним, завжди охайно виглядає. ОСОБА_2 (матір онучки) разом зі своїм чоловіком та донькою не проживає, життям своєї дитини не цікавиться, не з`являється на святах та не надає матеріальної допомоги (а. с. 13).
Згідно довідки ФОП ОСОБА_6 від 23 листопада 2023 року , ОСОБА_1 оформив послугу з денного догляду за донькою - ОСОБА_3 , у ФОП ОСОБА_6 (дитячий клуб « ІНФОРМАЦІЯ_3 ») та є її користувачем з 03 квітня 2023 року по 28 квітня 2023 року. За час відвідування дитиною дитячого клубу питаннями, пов`язаними з дитиною займався виключно батько, матір дитини у закладі не бачили, в телефонному режимі з нею також не спілкувалися. Оплату послуг з денного догляду за дитиною здійснює батько - ОСОБА_1 ( а. с. 8).
Судом також досліджений, доданий позивачем до матеріалів справи, психологічний висновок практикуючого психолога ОСОБА_7 від 24 листопада 2023 року, відповідно до якого встановлено, що «...в ОСОБА_3 простежується виражена тривожність, відчуття того, що її кинули. Хоча батько намагається якомога частіше знаходиться разом з дівчиною, але це не можливо за певних обставин. Замість мами вона відчуває порожнечу. Тому тривожність призводить до сприйняття навколишнього світу, як небезпечного, а нерозуміння ситуації до неможливості висловлювати свої емоції і бажання. Вона несвідомо використовує захисний механізм психіки - витиснення. Ухилення мами від виконання своїх обов`язків має місце, вона не опікується дитиною, не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, зовсім не спілкуються з дитиною; не виявляє інтересу до внутрішнього світу дитини. Така ситуація призводить до консервації психічної травми кинутої дитини. Надалі отримана психічна травма, яка перенесена дитиною, може повторюватися і призведе до психосоматичних захворювань, психічних атак та посттравматичного синдрому».
Судом беззаперечно встановлено, що на даний час малолітня донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає разом з батьком - ОСОБА_1 та повністю перебувають на його утриманні та піклуванні.
Судом також встановлено, що відповідач у справі ОСОБА_2 самоусунулася від виконання батьківських обов`язків, відносно доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає окремо, не піклується про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечує необхідного харчування, медичного догляду, лікування дітини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; взагалі не спілкується з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не виявляє інтересу до її внутрішнього світу; не приймає участі у створенні умов для належного розвитку дмтини.
Таким чином, відповідач у справі ОСОБА_2 вихованням дитини не займається, не виконує своїх батьківських обов`язків, і таким чином ухиляються від них.
Відповідно до Постанови Пленуму ВСУ від 30 березня 2007р. № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», зокрема п.16: «ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками»
Виключний перелік підстав позбавлення батьківських прав, визначений ст. 164 Сімейного кодексу України. Мати (батько) можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона (він): не забрали дитину з пологового будинку або з іншого закладу охорони здоров`я без поважної причини й протягом 6 місяців не виявляли щодо неї батьківського піклування; ухиляються від виконання своїх обов`язків з виховання дитини; жорстоко поводяться з дитиною; є хронічними алкоголіками або наркоманами; вдаються до будь-яких видів експлуатації дитини, примушують її до жебракування та бродяжництва; засуджені за вчинення умисного кримінального правопорушення щодо дитини.
Відповідно до ст. 164 Сімейного кодексу України, такий перелік має виключний характер, разом з тим, виходячи із судової практики в означеній сфері, невиконання батьківських обов`язків слід трактувати по-різному. Наприклад, ухилення батьків від виконання своїх обов`язків відбувається, коли матір або батько ухиляються від сплати аліментів на утримання дитини. Проте несплата аліментів на утримання дитини повинна мати постійний характер (від 6 місяців) та доведення потребує той факт, що батько або матір не просто не мають коштів на сплату аліментів, але усіляко ухиляються від їх сплати, а також не спілкуються з дитиною, не беруть участі у її вихованні.
Сімейний кодекс України передбачає, що особа, позбавлена батьківських прав, втрачає особисті немайнові права щодо дитини та звільняється від обов`язків із її виховання; перестає бути законним представником дитини; втрачає право на утримання від дитини, право на пенсію та відшкодування шкоди в разі втрати годувальника, право на спадкування після дитини.
23 січня 2025 року до суду з Подільської районної у м. Полтава ради надійшов висновок про доцільність позбавлення батьківських прав, ОСОБА_2 відносно дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та його відповідність інтересам дитини.
Суд приходить до висновку, що вищезазначені обставини свідчать про невиконання відповідачем ОСОБА_2 своїх батьківських обов`язків, закріплених ч. 1 - 3 ст. 150 Сімейного кодексу України, відповідно до якої батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщин; батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток; батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Ухилення матері від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладенні на них відповідальності, встановленої законом (ч. 4 ст. 155 Сімейного кодексу України). Названі дії у відповідності до ст. 164 Сімейного кодексу України, є підставою для позбавлення відповідача батьківських прав щодо малолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зв`язку з ухиленням від виконання своїх обов`язків по вихованню дітей.
Таким чином, порушуються вимоги ст. 150, 152 Сімейного кодексу України та ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства», мати дітей самоусунулася від виконання покладених на неї батьківських обов`язків та проявляє повну байдужість до життя, здоров`я, своєї дітей.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 Сімейного Кодексу України мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини.
Конституцією України визначено основні права й обов`язки держави та громадян щодо забезпечення захисту дітей. Відповідно до положень Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 р. (ратифікована Україною 27 лютого 1991 р.), дитина, враховуючи її фізичну й розумову незрілість, потребує спеціальної охорони та турботи, включаючи належний правових захист, як до, так і після народження.
Крім того, пасивна процесуальна поведінка відповідача, яка не з`явився в судові засідання, свідчить про байдужість та нехтування останньою своїми батьківськими як обов`язками так і правами, а також вказують про небажання останньої обстоювати свої права в суді, а відтак свідчать про визнання нею даного позову.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 12,13,141 206, 264-265, 280- 283 ЦПК України, ст.ст. 152, 164, 180, 181, 245 Сімейного кодексу України, суд -
Позов ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав - задовольнити.
Позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , та проживає за адресою:
проживає за адресою: АДРЕСА_2 , батьківських прав відносно доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подання протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиН. І. Крючко