Справа № 509/3224/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2025 року Овідіопольський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Кочко В.К.,

при секретарі Савченко М.В.,

розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 , про скасування заходів забезпечення позову, по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди завданої недійсним правочином

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Овідіопольського районного суду Одеської області знаходиться вищевказана цивільна справа.

Ухвалою Овідіопольського районного судуОдеської області від 11.09.2017 накладено арешт у порядку забезпечення позову на майно відповідача, а саме квартиру за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 09.11.2017 року провадження у справі було зупиненодо набрання законної сили судовим рішенням у справі за позовом ОСОБА_4 від імені та в інтересах ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_3 про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, визнання права власності у порядку спадкування.

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 10.06.2024 року провадження у справі було поновлено.

21.11.2024 року від представника відповідача через підсистему Електронний суд надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову накладених ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 11.09.2017 року.

В обґрунтування клопотання представник позивача зазначає, позивачем пред`явлено вимогу про стягнення грошових коштів у розмірі 248 655 грн., а в у якості забезпечення позову накладено арешт на нерухоме майна вартістю 946746,80грн, що майже в чотири рази перевищує ціну позову. Клопотання також обгрунтовано тим, що позивач звернувся із позовом про стягнення шкоди, не надавши при цьому жодного доказу на підтвердження цієї шкоди та не зазначивши її виду (збитки або упущена вигода). При цьому особа що придбала майно за відплатним правочином який в подальшому було визнано недійсним має право отримано вартість такого правочину від продавця відповідно до ст. 216 ЦК України (двостороння реституція). Жодних договорів між позивачем та відповідачем не укладалось.

03.12.2024 року від представника позивача через підсистему Електронний суд надійшли заперечення на клопотання про скасування заходів забезпечення позову. У своїх запереченнях представник позивача зазначає, що вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову є передчасним, адже спір ще розглядається судом та вказує, що позивачем подано докази того, що вартість земельних ділянок які становили предмети недійсних правочинів є більшою за первинний предмет позову.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи, повідомлялись належним чином.

23.01.2025 року від представника позивача адвоката Шляпіної Л.М. надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку із участю в іншому засіданні. Доказів участі в іншому засіданні до заяви не долучено.

27.01.2025 року від представника відповідача адвоката Грігорової Г.Л. надійшла заява про розгляд клопотання про скасування арешту за її відсутності.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява про скасування заходів забезпечення позову підлягає задоволенню.

Так, забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

У пунктах 1, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» судам роз`яснено, що забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи після відкриття провадження у ній, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За результатами розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, поставляється ухвала.

Дослідивши матеріали справи, приймаючи до уваги обставини, що майно на яке накладено арешт не є предметом спору, його вартість суттєво перевищує ціну позовута враховуючи підстави позову, суд приходить до висновку про доцільність задоволення заяви представника відповідача та скасування вжитих заходів забезпечення позову.

Таким чином, суд задовольняє клопотання про скасування заходів забезпечення позову з метою забезпечення балансу інтересів усіх учасників провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 81, 158, 258 - 261, 263, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 11.09.2017 року справі №509/3224/17, а саме: скасувати арешт на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя: Кочко В.К.