Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 707/36/25
Провадження № 2-о/711/66/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2025 року суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Скляренко В.М., розглянувши матеріали справи по заяві ОСОБА_1 про розірвання шлюбу за заявою подружжя, -

в с т а н о в и л а :

ОСОБА_1 звернулась до Черкаського районного суду Черкаської області із заявою, в якій просить суд розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2 , та від якого вони мають двох спільних дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (матеріали заяви сформовані та подані через систему «Електронний суд»).

23.01.2025р. ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 07.101.2025р. направлено цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про розірвання шлюбу за заявою подружжя до Придніпровського районного суду м. Черкаси за підсудністю.

24.01.2025р. дана цивільна справа надійшла до Придніпровського районного суду м. Черкаси та згідно автоматизованого розподілу передана судді Скляренко В.М.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Частиною 4 ст. 294 ЦПК України, визначено, що справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: 1) обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи; 11) обмеження фізичної особи у відвідуванні гральних закладів та участі в азартних іграх; 2) надання неповнолітній особі повної цивільної дієздатності; 3) визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою; 4) усиновлення; 5) встановлення фактів, що мають юридичне значення; 6) відновлення прав на втрачені цінні папери на пред`явника та векселі; 7) передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність; 8) визнання спадщини відумерлою; 9) надання особі психіатричної допомоги в примусовому порядку; 10) примусову госпіталізацію до протитуберкульозного закладу; 11) розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб; 12) розкриття професійної таємниці на ринках капіталу та організованих товарних ринках.

Разом з тим, частиною третьою ст. 293 ЦПК України передбачено, що у порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 109 СК України, подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей. Договір між подружжям про розмір аліментів на дитину має бути нотаріально посвідчений.

Таким чином, якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Як вбачається із заяви про розірвання шлюбу, яка подана одноосібно заявницею ОСОБА_1 , вона не відповідає вимогам ст. 293 ЦПК України, оскільки така заява подана лише одним із подружжя, а підстав, визначених ст. 293 ЦПК України для цього немає. Зокрема, матеріали справи не містять інформації про те, що другий з подружжя є засудженим до позбавлення волі.

Разом з тим, заява не відповідає і вимогам ст. 109 СК України, оскільки, заявниця ОСОБА_1 звертаючись до суду із заявою про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, не надала письмового договору про те, із ким з батьків після розірвання шлюбу, укладеного між нею та ОСОБА_2 , буде проживати їх неповнолітній син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та яку участь у забезпеченні умов його життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дитини.

Окрім того, в мотивувальній частині заяви ОСОБА_1 посилається на ст. 110 СК України, якою встановлено хто має право на пред`явлення позову про розірвання шлюбу, зокрема частиною першою цієї статті чітко визначено, що саме позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, а не заява про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей.

Крім того, в додатку до заяви надана практично нечитабельна копія свідоцтва про одруження, що позбавляє суд можливості перевірити зокрема назву органу, яким було зареєстровано шлюб між заявницею ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

За таких підстав заявниці необхідно привести подану нею заяву у відповідність до чинного цивільного процесуального законодавства.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Оскільки нормами ЦПК України не передбачено залишення без руху заяви, поданої в порядку окремого провадження, в даному випадку підлягають застосуванню за аналогією положення частини 1 ст. 185 ЦПК України, якою визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк на усунення недоліків.

Враховуючи викладене вище та керуючись ст. ст. 95, 175, 177, 185, 293, 294, 300, 319 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суддя,-

у х в а л и л а:

Заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу за заявою пожружжя - залишити без руху.

Надати заявниці строк для усунення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити заявниці, що у випадку не усунення вказаних недоліків заява буде визнана не поданою та їй повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.М. Скляренко