У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2025 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Малаховська І.Б. вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення компенсації для поновлення розміру основного боргу на суму інфляційних витрат, -

Встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму компенсації для поновлення розміру основного боргу у відповідності до ст. 625 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Позивачем ОСОБА_1 вказана ціна позову 297 132,18 грн., однак останній по тексту позовної заяви не обґрунтовує розрахунок суми заборгованості, яка стягується з відповідача, а лише посилається на різні норми законодавства. Також, в прохальній частині позивач не вказує конкретної суми 3% річних та інфляційних витрат.

Враховуючи вищевикладене, позивачу ОСОБА_1 необхідно подати до суду позовну заяву із зазначенням розміру суми 3% річних та інфляційних витрат з обґрунтуванням розміру цієї заборгованості. Також, викласти у прохальній частині позову чітко та зрозуміло позовні вимоги, які стосуються предмету позову.

Крім того, позовну заяву подано до суду без дотримання вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України відповідно до якої у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За правилами ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 1) п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлюється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено у 2025 році прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць в розмірі, зокрема, з 01 січня - 3028 грн. 00 коп.

Отже, при зверненні до суду з позовною заявою позивач повинен був сплатити судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем до позовної заяви не додано квитанцію про сплату судового збору.

Між тим, у заяві про звільнення від сплати судового збору позивач ОСОБА_1 вказує, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від сплати, оскільки мінімальний судовий збір в розмірі 1 211,20 грн. перевищує 5% його прибутку за рік.

До заяви позивач долучив Відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 16.04.2024 рік з яких вбачається, що за період з січня 2023 року по лютий 2023 року ОСОБА_1 отримав від Управління праці та соціального захисту населення виконкому Саксаганської районної у місті ради соціальні виплати в сумі 3 536,77 грн. Інша інформація про доходи ОСОБА_1 за 2023 рік відсутня. (а.с.18)

Відповідно до відповіді Головного управління пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, ОСОБА_1 не перебуває на обліку Головного управління пенсійного фонду України в Дніпропетровській області як отримувач пенсії. (а.с.19)

Згідно до постанови про арешт майна боржника від 04.04.2024 року, по виконавчому провадженню №71972581 на підставі наказу №27/316-09(8/20-09) від 11.06.2020 року виданого Господарським судом Дніпропетровської області на майно боржника ОСОБА_1 накладено арешт. (а.с.20)

Відповідно до відомостей з державного реєстру речових прав від 06.12.2024 року, 05.06.2015 року на все нерухоме майно ОСОБА_1 (а.с.21)

Відповідно до висновку ЛКК при огляді консультативно-діагностичному центрі дорослого населення КП «Криворізька міська лікарня №1» КМР» від 13.05.2021 року та Висновку №1530 про наявність порушення функції організму, через які невиліковно хворі особи не можуть самостійно пересуватися та самообслуговуватися, і потребують соціальної послуги з догляду непрофесійній основі від 15.12.2022 року, ОСОБА_3 потребує постійного стороннього догляду. (а.с.27-28)

За правилами п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

Частиною 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначеними нормами встановлено, що суд, розглядаючи питання відстрочення позивачу сплати судового збору, повинен врахувати його майновий стан. Разом з тим, посилаючись на ст. 8 Закону України «Про судовий збір», як на підстави звільнення від сплати судового збору, позивач не надає належні та допустимі докази, що у 2024-2025 р. він має скрутне майнове становище, що позбавляє останнього сплатити судовий збір та не має інших джерел доходу.

Щодо долучених висновку ЛКК при огляді консультативно-діагностичному центрі дорослого населення КП «Криворізька міська лікарня №1» КМР» від 13.05.2021 року та Висновку №1530 про наявність порушення функції організму, через які невиліковно хворі особи не можуть самостійно пересуватися та самообслуговуватися від 15.12.2022 року, суд не приймає до уваги, оскільки дані докази стосуються ОСОБА_3 та позивач не вказує як ці докази впливають на його майнове становище.

Крім того, нормами ЦПК України і Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення, зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору позивачем.

Дослідивши матеріали справи та враховуючи вищенаведене суд дійшов висновку, що підстави для звільнення позивача від сплати судового збору відсутні, позивачем не наведено достатніх підстав та не надано достатніх доказів, які дають можливість дати оцінку його матеріальному становищу для вирішення клопотання про звільнення або відстрочення сплати судових витрат, а тому в задоволені клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Отже, оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, то згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, її необхідно залишити без руху та надати позивачу 10-денний строк для усунення виявлених недоліків, перебіг якого обчислювати з дня вручення копії цієї ухвали.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 175 ЦПК України, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду.

З огляду на вищевикладене, позивачу необхідно усунути недоліки, в іншому випадку вказана позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачу.

Керуючись ст.ст.4, 19, 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України, суд, -

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення компенсації для поновлення розміру основного боргу на суму інфляційних витрат залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.175, ст.177 ЦПК України, який обчислювати з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачу разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя І.Б. Малаховська