ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

Іменем України

23 січня 2025 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участю секретаря судових засідань Омельчук С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Фастівський відділ державної виконавчої служби у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м.Київ) про припинення стягнення аліментів на дитину та звільнення від сплати заборгованості по аліментах,-

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про припинення стягнення аліментів на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та звільнення від сплати заборгованості по аліментах в розмірі 25 867,29 грн.

Позовні вимоги мотивує тим, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі з 2009 по 2017 рік, а потім з 2019 року по 2021 рік. Від даного шлюбу сторони мають двох дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Голованівським районним судом Кіровоградської області від 17.07.2017 року видано судовий наказ, яким з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання двох дітей, у твердій грошовій сумі у розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку. Рішенням Фастівського міськрайонного суду від 02.02.2023 виключено з актового запису №176 про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Київ відомості про ОСОБА_1 , як батька дитини.

Отримавши розрахунок заборгованості зі сплати аліментів від 23.08.2024 виданого Фастівським ВДВС вбачається, що заборгованість позивача зі сплати аліментів на користь відповідача на утримання дітей, станом на 23.08.2024 становить 25 867,29 грн.

Позивач зазначає, що обов`язок позивача зі сплати аліментів був заснований на факті батьківства, а виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини у зв`язку з тим, що позивач не є її біологічним батьком, підтверджує, що позивач не є батьком ОСОБА_3 , 2010 року народження. Отже, виключення запису про батьківство позивача є обставиною, що має істотне значення і є підставою для звільнення його від сплати заборгованості за аліментами, яка утворилась за період, коли він був записаний батьком дитини.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17 грудня 2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про день розгляду справи повідомлений належним чином, до канцелярії суду подав письмову заяву про розгляд справи в його відсутності, позов підтримав.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про день розгляду справи повідомлялася належним чином, до канцелярії суду подала письмову заяву про розгляд справи (не заперечує) в її відсутність.

Представник третьої особи-Фастівського відділу державної виконавчої служби до суду не з`явився, подав клопотання про розгляд справи без ії участі на підставі наявних у справі документів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 та його батьками є: батько ОСОБА_1 , мати ОСОБА_2 (а.с.7).

Судовим наказом від 17.07.2017 та Додатковим рішенням Голованівського районного суду Кіровоградської області від 04.08.2017, цивільна справа №386/694/17 2-н/386/90/17, стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жителя АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , жительки АДРЕСА_2 , щомісячно аліменти на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , у твердій грошовій сумі в розмірі 888 грн. 50 коп., який становить 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 12 липня 2017 року і до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жителя АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , жительки АДРЕСА_2 , щомісячно аліменти на утримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , у твердій грошовій сумі в розмірі 713 грн., який становить 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 12 липня 2017 року і до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_9 (а.с.10-13).

З Постанови про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника встановлено, що судовий наказ №386/694/17 виданий 15.07.2017 Голованівським районним судом Кіровоградської області, пред`явлено стягувачем до виконання до Фастівського відділу державної виконавчої служби у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), ВП №66152552 (а.с.8).

Заочним рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 02 лютого 2023 року виключено відомості як батька ОСОБА_1 з актового запису №176 від 20.01.2011 про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , вчиненого відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції м. Києва. Рішення суду набрало законної сили 15.03.2023 (а.с.19-24).

Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів ВП №66152552, виданого Фастівським ВДВС у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м.Київ), боржник ОСОБА_1 , станом на 23.08.2024, має загальна заборгованість по несплаті аліментів, що стягуються з нього на користь двох дітей тастановить 25 867,29 грн. (а.с.14-18).

Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї (частина восьма статті 7 СК України).

Частиною першою статті 126 СК України передбачено, що походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до змісту статті 180 СК України зобов`язання утримувати дитину до досягнення нею повноліття мають саме батьки.

Стаття 121 СК України містить загальні підстави виникнення прав та обов`язків матері, батька і дитини, за якими: права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

У відповідності до норм статті 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Згідно зі статтею 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1) за заявою матері та батька дитини.

Отже, за змістом зазначених норм права, походження дитини від певної особи визначається за фактом народження дитини від цієї особи в шлюбі або поза ним, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, документом закладу охорони здоров`я про народження дитини дружиною та свідоцтвом про народження дитини, виданим органом державної реєстрації актів цивільного стану на підставі актового запису про народження.

Факт походження дитини від певної особи є підставою для виникнення у цієї особи обов`язків щодо виховання та утримання дитини, визначених розділом ІІІ Сімейного кодексу України у тому числі обов`язків щодо утримання дитини.

За загальним змістом цих норм обов`язок утримання дитини батьком дитини виникає з підстав походження дитини саме від цього батька або на підставі акта про визнання особи батьком.

Такого обов`язку у особи, яка не визнана батьком дитини не виникає.

Відповідно до частини 2 статті 197 СК України за позовом платника аліментів суд може повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості за аліментами, якщо вона виникла у зв`язку з його тяжкою хворобою або іншою обставиною, що має істотне значення.

Виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини у зв`язку з тим, що ця особа не є біологічним батьком дитини, є обставиною, яка припиняє обов`язок утримання дитини з боку особи, яка була зазначена у свідоцтві про народження, як батько.

Норми цивільного права поділяються на норми матеріального та норми процесуального права.

За загальним поняттям нормами матеріального права є правові норми, які визначають права та обов`язки учасників суспільних правовідносин, правила їх суспільної поведінки та санкції за порушення цих приписів, а нормами процесуального права є правила про порядок реалізації норм матеріального права та вирішення судової справи (порядок розгляду справи в суді тощо).

При цьому норми матеріального права можуть міститься у законодавчому акті, який за загальним своїм змістом є процесуальним законом і навпаки, норми процесуального права можуть міститься у законодавчому акті, який за своєю суттю є матеріальним законодавчим актом.

Так, за правилами частини 4 статті 273 ЦПК України, якщо після набрання рішенням суду законної сили, яким з відповідача присуджені періодичні платежі, зміняться обставини, що впливають на визначені розміри платежів, їх тривалість чи припинення, кожна сторона має право шляхом пред`явлення нового позову вимагати зміни розміру, строків платежів або звільнення від них.

За своєю суттю зазначена норма права є нормою матеріального права, оскільки містить право особи на зміну правовідносин, визначених рішенням суду та умови і підстави такої зміни. Той факт, що вона міститься у процесуальному Законі суті цієї норми не змінює.

Отже, за змістом цієї норми права, особа з якої за рішенням суду стягнуто періодичні платежі у випадку зміни будь-яких обставин, що впливають на її обов`язок щодо сплати таких платежів, у тому числі щодо припинення такого обов`язку. При цьому, зазначена норма не надає чіткого переліку обставин, що впливають на припинення платежів, а тому не можуть бути будь-які обставини, що з урахуванням інтересів першочергово дитини, змінюють обов`язок щодо сплати цих платежів, зокрема й виключення з акту про народження дитини відомостей про походження дитини від певної особи.

Вказаних висновків дійшов також Верховний Суд у постанові від 15 травня 2019 року у справі № 511/219/18.

Враховуючи встановлені обставини, зокрема, що обов`язок позивача зі салати аліментів був заснований на факті батьківства, а виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини у зв`язку з тим, що позивач ОСОБА_1 не є її біологічним батьком, підтверджує, що позивач не є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому позовні вимоги в частині припинення стягнення аліментів підлягають задоволенню.

Що стосується позовних вимог ОСОБА_1 про звільнення від сплати заборгованості по аліментам, що стягуються на підставі судового наказу №386/694/17, виданого Голованівським районним судом Кіровоградської області від 17 липня 2017 року у розмірі 25 867 грн.29 коп., суд встановив наступне.

Згідно ч. 2 ст. 197 СК України за позовом платника аліментів суд може повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості за аліментами, якщо вона виникла у зв`зку з його тяжкою хворобою або іншою обставиною, що має істотне значення.

Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів ВП №66152552, виданого Фастівським ВДВС у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м.Київ), боржник ОСОБА_1 , станом на 23.08.2024, має загальна заборгованість по несплаті аліментів, що стягуються з нього на користь двох дітей та становить 25 867,29 грн. (а.с.14-18).

Оскільки позивачем до матеріалів позову долучено розрахунок заборгованості по аліментах, що розрахований на двох дітей, а представником третьої особи іншого розрахунку заборгованості по аліментах, який би містив відомості про розмір заборгованості на дитину, щодо якої вирішено питання про припинення стягнення аліментів на утримання, а саме - на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які стягуються на підставі судового наказу №386/694/17, виданого Голованівським районним судом Кіровоградської області від 17 липня 2017 року, не надано, то відсутні правові підстави для задоволення позову у частині звільнення позивача від сплати заборгованості по аліментах на двох дітей.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 18, 180, 181, 183, 273 Сімейного кодексу України, статтями 4, 10, 12, 13, 76, 81, 200, 206, 264-268, 273, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Фастівський відділ державної виконавчої служби у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м.Київ) про припинення стягнення аліментів на дитину та звільнення від сплати заборгованості по аліментах задовольнити частково.

Припинити стягнення аліментів з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , рнокпп НОМЕР_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 від сплати аліментів на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання: АДРЕСА_4 , на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які стягуються на підставі судового наказу №386/694/17, виданого Голованівським районним судом Кіровоградської області від 17 липня 2017 року.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.М.Ковалевська