Справа № 361/418/25
Провадження № 2/361/121/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 січня 2025 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Бражник Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Броварської міської територіальної громади в особі Броварської міської ради Броварського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

УСТАНОВИЛА:

Адвокат Панамаренко Д.М. від імені та в інтересах ОСОБА_1 подав до суду зазначену позовну заяву.

У порядку автоматизованого розподілу справ між суддями справу передано на розгляд судді Бражник Н. М.

Перевіривши матеріали позовної заяви та долучених до неї документів, суддя дійшла наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Щодо підсудності справи

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пре`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Предметом позову є визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

Суддя зауважує, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають щодо нерухомого майна. Згідно із 181 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Оскільки предметом заявленого позивачем позову є визначення додаткового строку для прийняття спадщини серед якої може інше нерухоме майно, крім заявленої квартири, яка знаходиться у м. Бровари Київської області, суддя дійшла висновку, що для встановлення належного суду, який має розглядати дану справу, позивач має зазначити, що увійшло до складу спадщини та чи наявне інше нерухоме майно, з метою застосування до даних правовідносин ч. 1 ст. 30 ЦПК України.

Щодо учасників справи

Згідно з положеннями ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місце знаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна місце знаходження основної частини рухомого майна.

Місце відкриття спадщини підтверджується довідкою про реєстрацію (постійне місце проживання) спадкодавця тощо. Місце відкриття спадщини не може підтверджуватись свідоцтвом про смерть.

Частиною 3 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

Звертаючись до суду з позовом, представник позивача не надав довідку про останнє зареєстроване місце проживання спадкодавця, а також про членів його родини, які проживали разом з нею або відсутність таких. Судове рішення за наслідками вирішення цієї справи може вплинути на права або обов`язки осіб, які проживали разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини.

За даним позовом, позивач визначив відповідачем Броварську міську територіальну громаду в особі Броварської міської ради Броварського району Київської області.

Так, відповідно до висновку Верховного Суду у справі № 759/3515/19 відповідачами у справах щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, є саме спадкоємці, які прийняли спадщину. В разі відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом чи усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Позовна заява не містить: відомостей щодо наявності/відсутності спадкоємців за законом, визначених ст. ст. 1261 1266 ЦК України; актуальних відомостей щодо зареєстрованих осіб у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , на час відкриття спадщини після померлої ОСОБА_2 .

Відсутність таких відомостей позбавляє суд можливості визначити суб`єктний склад учасників спірних правовідносин, зокрема визначити належного відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

З аналізу норм ст. ст. 52 54 ЦПК України вбачається, що цивільним процесуальним законодавством передбачено два види третіх осіб: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно з усталеною національною судовою практикою особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Крім того, до розгляду таких справ необхідно залучати в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору відповідного нотаріуса.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач звертався до приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області Щербини Т.В., яка 01 листопада 2024 року надала йому роз`яснення відповідно до ст. 4 Закону України «Про нотаріат».

Разом з тим, позивачем не залучено до участі у справі та не визначено відповідне процесуальне становище приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області Щербини Т.В. та не надано копії позовної заяви з додатками для направлення вказаній особі.

Щодо змісту та форми позовної заяви

Позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Так, із змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що ОСОБА_1 звертається до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , проте у мотивувальній та прохальній частині позовної заяви зазначено прізвище матері позивача « ОСОБА_3 ».

Зважаючи на викладене, вимоги позовної заяви потребують уточнення.

Крім того, відповідно до п. 8, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Вимоги п. 8, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не дотримані.

Щодо подання доказів

Частина 5 ст. 177 ЦПК України визначає, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів)

Згідно з ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

При цьому до письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином.

Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку ст. 79 Закону України «Про нотаріат».

Пунктом 2.1. глави 8 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України № 296/5 від 22 лютого 2012 року, визначено, якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус за правилами, передбаченими цим Порядком. Переклад має бути зроблений з усього тексту документа, що перекладається, і закінчуватися підписами. Під текстами оригіналу та перекладу вміщується підпис перекладача у разі здійснення перекладу перекладачем. Посвідчувальний напис викладається під текстами документа і перекладу з нього. Переклад, розміщений на окремому від оригіналу чи копії аркуші, прикріплюється до нього, прошнуровується і скріплюється підписом нотаріуса і його печаткою.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно долучити належним чином оформлені документи іноземною мовою.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище щодо підсудності справи, учасників справи, форми та змісту позовної заяви, подачі належним чином засвідчених доказів, суддя дійшла висновку проте, що без усунення недоліків вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, а тому позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення її без руху.

З огляду на ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суддя вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. ст. 185, 260, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Броварської міської територіальної громади в особі Броварської міської ради Броварського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Бражник