Справа №305/4763/24
Провадження по справі 2/305/206/25
29.01.2025. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
секретаря судового засідання Вербещука В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
05.12.2024 позивачка, ОСОБА_1 , звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірванняшлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що 09 травня 2023 року, між нею та ОСОБА_2 , зареєстровано шлюб Рахівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про що складено відповідний актовий запис №81. Від шлюбу в них дітей не народилося. Причина розпаду сім`ї стала різниця характерів, відсутність між ними довіри та взаєморозуміння, вони втратили взаємні почуття любові та поваги один до одного, відповідач став зловживати алкогольними напоями. За наведених обставин шлюб носить лише формальних характер, подальше його збереження, їх примирення неможливі, вони проживають за різними адресами. Подальше перебування у шлюбі суперечить її інтересам. В органах ДРАЦСу відповідач не бажає розірвати шлюб. Впевневшись в тому, що сім`я розпалася остаточно, відновити її не можливо, у зв`язку з чим, просить шлюб укладений між ними - розірвати. Після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище - ОСОБА_3 .
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О. від 10.12.2024 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.
Позивачка, ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явилася. 05.12.2024, подала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі. Позовні вимоги підтримує та просить такі задовольнити з підстав наведених у позовній заяві. Строк на примирення просить не надавати.
Відповідач, ОСОБА_2 , у судове засідання, повторно, не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом надсилання судових повісток разом з копією позовної заяви на зареєстровану адресу відповідача, однак до суду повернулися конверти з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», також судом опубліковано оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. На день судового розгляду справи відповідач відзиву на позовну заяву, заяви про відкладення розгляду справи чи клопотання про надання терміну на примирення не подавав.
На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Дослідивши надані позивачкою письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно частини 1статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Судом встановлено, що сторонни зареєстрували шлюб 09 травня 2023 року у Рахівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про що складено відповідний актовий запис №81 та видано свідоцтво про НОМЕР_1 .
Від шлюбу у сторін дітей не народилося.
Відповідно до ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11від 21грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Поряд з цим, у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З даної норми слідує, що кожен із подружж ямає право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
Позивачка, ОСОБА_1 , на задоволенні позову наполягає. Відповідач, ОСОБА_2 , відзиву на позов чи клопотання про надання строку на примирення не подавав. Таким чином, враховуючи, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, його формальнее існування обмежує особисту свободу позивачки, порушує її особисті інтереси, що має істотне значення.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 , як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, заявила, що після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище ОСОБА_3 .
В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання законної сили, слід надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Питання про відшкодування судових витрат позивачкою не ставилося.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12,13,76-81,89,141,263-265,273,354,355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
Позов задовольнити.
Шлюб укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрований 09 травня 2023 року у Рахівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про що складено відповідний актовий запис №81 - розірвати.
Судові витрати залишити за позивачкою.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище ОСОБА_3 .
Відомості щодо учасників справи:
Позивачка, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , мешканка АДРЕСА_1 .
Відповідач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк