УХВАЛА

27 січня 2025року

м. Київ

справа № 757/3526/20-ц

провадження № 61-11921св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянув при попередньому розгляді справи у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з акредитації України про визнання незаконними та скасування доган, наказу про звільнення, про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, за касаційною скаргою Національного агентства з акредитації України на постанову Київського апеляційного суду від 25 липня 2024 року у складі колегії суддів: Оніщук М. І., Шебуєва В. А., Кафідова О. В.,та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 20 серпня 2024 року у складі колегії суддів: Оніщук М. І., Шебуєва В. А., Кафідова О. В.,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Національного агентства з акредитації України (далі - НААУ), у якому просив:

- визнати протиправними та скасувати наказ НААУ від 13 грудня 2019 року № 321-к про оголошення догани ОСОБА_1 ;

- визнати протиправними та скасувати наказ НААУ від 26 грудня 2019 року № 328-к про оголошення догани ОСОБА_1 ;

- визнати незаконним і скасувати наказ НААУ від 26 грудня 2019 року № 330-к про звільнення ОСОБА_1 з посади начальника відділу інформаційних технологій та кіберзахисту відповідно до пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника відділу інформаційних технологій та кіберзахисту з 26 грудня 2019 року;

- стягнути з НААУ на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 27 грудня 2019 року до дня поновлення його на посаді.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 06 листопада 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 25 липня 2024 року позов ОСОБА_1 до НААУ про визнання незаконними та скасування доган, наказу про звільнення, про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ НААУ від 13 грудня 2019 року № 321-к про оголошення догани ОСОБА_1 .

Визнано протиправним та скасовано наказ НААУ від 26 грудня 2019 року № 328-к про оголошення догани ОСОБА_1 .

Визнано незаконним та скасовано наказ НААУ від 26 грудня 2019 року № 330-к про звільнення ОСОБА_1 з посади начальника відділу інформаційних технологій та кіберзахисту НААУ відповідно до пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України.

Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника відділу інформаційних технологій та кіберзахисту НААУ з 26 грудня 2019 року.

Стягнуто з НААУ на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 27 грудня 2019 року до 25 липня 2024 року у розмірі 2 099 725,28 грн, з утриманням з цієї суми податків, зборів та інших обов`язкових платежів, передбачених чинним законодавством.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Додатковою постановою Київського апеляційного суду від 20 серпня 2024 року заяву ОСОБА_1 задоволено.

Стягнуто з НААУ на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у суді апеляційної інстанції у розмірі 13 400,00 грн.

23 серпня 2024 року НААУ через засоби поштового зв`язку звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 25 липня 2024 року та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 20 серпня 2024 року.

В касаційній скарзі заявник просить суд скасувати оскаржувані судові рішення суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення Печерського районного суду м. Києва від 06 листопада 2023 року.

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду від 11 вересня 2024 року відкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою та витребувано матеріали цивільної справи.

25 вересня 2024 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з акредитації України про визнання незаконними та скасування доган, наказу про звільнення, про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, за касаційною скаргою Національного агентства з акредитації України на постанову Київського апеляційного суду від 25 липня 2024 року та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 20 серпня 2024 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов