Справа № 375/1739/24
Провадження № 2/375/55/25
У Х В А Л А

27 січня 2025 року селище Рокитне Білоцерківського району Київської області

Рокитнянський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді: Антипенка В. П.

за участю секретаря судового засідання: Голованової В.А..,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Рокитнянська селищна рада, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Рокитнянська селищна рада, про визначення місця проживання дітей, стягнення аліментів на утримання дітей ,-

ВСТАНОВИВ:

22.10.2024 року до Рокитнянського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Рокитнянська селищна рада стягнення аліментів на утримання дітей.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.10.2024 справу передано на розгляд судді Рокитнянського районного суду Київської області Антипенко В.П.

Ухвалою суду від 22.10.2024 провадження по справі було відкрито та постановлено слухати справу за правилами спрощеного позовного провадження. Розгляд справи призначено на 28.10.2024 року на 10:15 год.

28.10.2024 представником відповідача адвокатом Іллінським О.В. було подано зустрічну позовну заяву про визначення місця проживання дітей, стягнення аліментів на утримання дітей.

Ухвалою суду від 28.10.2024 прийнято до розгляду зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Рокитнянська селищна рада, про визначення місця проживання дітей, стягнення аліментів на утримання дітей. Вимоги за зустрічним позовом, об`єднано в одне провадження з первісним позовом та здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 09 годину 00 хвилин 25 листопада 2024 року.

Ухвалою суду від 25.11.2024 судове засіданя у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Рокитнянська селищна рада, про визначення місця проживання дітей, стягнення аліментів на утримання дітей, відкладено на 13.30 годину 05 грудня 2024 року.

05.12.2024 року справу було знято з розгляду в зв"язку з знеструмленням електромережі суду. та відкладено підготовчк судове засідання на 09:00 год. 18.12.2024 року.

18.12.2024 року підготовче судове засідання було відкладено в зв"язку з неявкою сторін на 27.01.2025 року.

27.01.2025 року сторони в судове засідання не з"явились, проте 27.01.2025 від позивачки за первісним позовом та від представника позивача за зустрічним позовом, адвоката Іллінського О.В., надійшли заяви про залишення і первісного і зустрічного позовів без розгляду.

Представник позивача за зустрічним позовом заяву мотивує тим, що сторони дійшли спільної згоди з питань визначення місця проживання дітей та порядку їх матеріального забезпечення.

Сторони просили розгляд справи здійснювати за їх відсутності.

В звязку з тим, що розгляд справи проведено за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ст. 247ЦПК України фіксування ходу судового засідання звукозаписувальним технічним засобом не здійснювалось.

Вирішуючи заяву про залишення позову без розгляду, суд виходить з наступного.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ним вимог.

Частиною 3 статті 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 257 ЦПК, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача можливості повторного звернення до суду. Частина 2 статті 257 ЦПК визначає, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Зважаючи на викладене та на підставі пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України суд вважає можливим залишити первісний та зустрічний позовибез розгляду.

Відповідно до частини 2 статті 261 ЦПК України, ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Керуючись ст. ст. 49, п. 5 ч. 1 ст. 257, 258, 260, 261, 353-355 ЦПК України, п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Первісну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Рокитнянська селищна рада, про визначення місця проживання дітей, стягнення аліментів на утримання дітей, залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Рокитнянська селищна рада, про визначення місця проживання дітей, стягнення аліментів на утримання дітей, залишити без розгляду.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Копію ухвали надіслати сторонам.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб - адресою сторінки на офіційному веб - порталі судової влади України http://rk.ko.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В. П. Антипенко