СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-во/759/48/25
ун. № 759/5439/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва, у складі головуючого судді Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Натальчук А.І., без участі сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву представника позивача - Галайко Олесі Миколаївни про виправлення арифметичної помилки у рішенні суду у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «СТОЛИЧНИЙ КОМФОРТ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «СТОЛИЧНИЙ КОМФОРТ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

22 жовтня 2024 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшла заява представника позивача - Галайко Олесі Миколаївни про виправлення арифметичної помилки у рішенні суду, яка обґрунтована тим, що під час звернення судового рішення до виконання було встановлено, що при оформленні позовної заяви було допущено помилку у реєстраційних номерах облікових карток платників податків відповідачів. Представник позивача вказала, що правильним реєстраційним номером облікової картки платника податків ОСОБА_1 є НОМЕР_1 , а ОСОБА_2 - НОМЕР_2 .

На підставі викладеного просить виправити описки / арифметичні помилки у резолютивні частині рішення суду, шляхом правильного зазначення реєстраційних номерів облікової картки платників податків відповідачів та видати виконавчі листи з правильними відомостями.

У відповідності до протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду визначено головуючу суддю Горбенко Н.О.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 04 листопада 2024 року заяву прийнято до розгляду, постановлено про розгляд заяви без повідомлення учасників справи на підставі ч. 2 ст. 269 ЦПК України.

04 листопада 2024 року ухвалою суду заяву представника позивача - Галайко Олесі Миколаївни про виправлення арифметичної помилки у рішенні суду у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «СТОЛИЧНИЙ КОМФОРТ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишено без задоволення.

Постановою Київського апеляційного суду від 25 грудня 2024 року ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 04 листопада 2024 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Матеріали справи повернулись до Святошинського районного суду м. Києва 09.01.2025 року.

У відповідності до протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду від 24.01.2025 року визначено головуючу суддю Горбенко Н.О.

Справу фактично передано судді 27.01.2025 року.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 27 січня 2025 року заяву прийнято до розгляду, постановлено про розгляд заяви без повідомлення учасників справи на підставі ч. 2 ст. 269 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши заяву представника позивача, наявні матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Арифметичні помилки - це помилки, пов`язані з розрахунками, які були зроблені судом під час прийняття рішення. Такими помилками, зокрема, можуть бути невірний розрахунок суми позовних вимог, яка на думку суду, підлягає присудженню позивачу або невірний розрахунок розподілу судових витрат.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

Галайко Л.М. визначає, що судом була допущена арифметична помилка у резолютивній частині рішення у зв`язку із невірним зазначенням реєстраційних номерів облікових карток платників податків відповідачів.

Однак, суд зауважує, що невірне зазначення реєстраційних номерів облікових карток платників податків не може вважатись арифметичною помилкою, оскільки не відноситься до помилок, що пов`язані з розрахунками.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.06.2021 року у справі №904/5726/19 роз`яснила принцип «суд знає закони», зазначивши, що у процесуальному законодавстві діє принцип «jura novit curia» («суд знає закони»), який полягає в тому, що: 1) суд знає право; 2) суд самостійно здійснює пошук правових норм щодо спору безвідносно до посилання сторін; 3) суд самостійно застосовує право до фактичних обставин спору (da mihi factum, dabo tibi jus). Активна роль суду в цивільному процесі проявляється, зокрема, у самостійній кваліфікації судом правової природи відносин між позивачем та відповідачем, виборі і застосуванні до спірних правовідносин відповідних норм права, повного і всебічного з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Таким чином, при вирішенні спору суд в межах своїх процесуальних функціональних повноважень та в межах позовних вимог встановлює зміст (правову природу, права та обов`язки ін.) правовідносин сторін, які випливають із встановлених обставин, та визначає правову норму, яка підлягає застосуванню до цих правовідносин. Отже, обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи з фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору, покладено саме на суд, що є складовою класичного принципу jura novit curia.

Отже, застосовуючи принцип «суд знає закони», суд вважає, що представником позивача подано заяву про виправлення описки у судовому рішенні.

Верховний Суд, в постанові від 14 січня 2019 року по справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі № 6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 02 липня 2024 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СТОЛИЧНИЙ КОМФОРТ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СТОЛИЧНИЙ КОМФОРТ» заборгованість за житлово - комунальні послуги у розмірі 33 196,29 грн., яка складається із: суми боргу за спожиті житлово - комунальні послуги у розмірі 23 067, 90 грн., збитків від інфляції у розмірі 8 458,33 грн., 3% річних у розмірі 1 670, 06 грн.

У відомостях про учасників справи зазначено наступне:

«Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «СТОЛИЧНИЙ КОМФОРТ», , місцезнаходження: 04071, м. Київ, вул. Нижній Вал, буд. 17/8, офіс 6.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП невідомий, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ».

13 вересня 2024 року видані виконавчі листи по справі.

Як вбачається із виконавчого листа по справі №759/5439/24 щодо боржника ОСОБА_2 у графі «ідентифікаційний код суб`єкта господарської діяльності (для юридичних осіб), реєстраційний номер облікової картки платника податків (індивідуальний ідентифікаційний номер» зазначено « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Відповідно до виконавчого листа по справі №759/5439/24 щодо боржника ОСОБА_1 у графі «ідентифікаційний код суб`єкта господарської діяльності (для юридичних осіб), реєстраційний номер облікової картки платника податків (індивідуальний ідентифікаційний номер» зазначено « НОМЕР_3 ».

Представник позивача стверджує, що при оформленні позовної заяви було допущено помилку у реєстраційних номерах облікових карток платників податків ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Вказав, що правильним реєстраційним номером облікової картки платника податків ОСОБА_1 є НОМЕР_1 , а ОСОБА_2 - НОМЕР_2 .

При ухваленні рішення 02 липня 2024 року суд керувався інформацією, яка була зазначена позивачем при звернення до суду із позовною заяво.

Представником позивача наголошено на тому, що описка була допущена з їх сторони при оформленні позовної заяви.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про виконавче провадження» у виконавчому документі зазначаються реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті) боржника (для фізичних осіб - платників податків).

До матеріалів заяви був долучений витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно (номер інформаційної довідки: 398344178 від 08.10.2024 року) з якого вбачається, що власниками квартири за адресою: АДРЕСА_1 , є: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 (частка власності - 1/2) та ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 (частка власності - 1/2).

Таким чином, суд доходить висновку, що в рішенні суду допущена описка, що виникла з вини позивача і яка унеможливлює виконання рішення суду, що свідчить про те, що вказана описка підлягає виправленню.

Керуючись ст. 219, 266, 269, 369 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача - Галайко Олесі Миколаївни про виправлення арифметичної помилки у рішенні суду у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «СТОЛИЧНИЙ КОМФОРТ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Виправити описку в резолютивній частині рішення Святошинського районного суду м. Києва від 02 липня 2024 року у справі ун. № 759/5439/24 (пр. № 2/759/2745/24), зазначивши вірно реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_1 - НОМЕР_1 .

Виправити описку в резолютивній частині рішення Святошинського районного суду м. Києва від 02 липня 2024 року у справі ун. № 759/5439/24 (пр. № 2/759/2745/24), зазначивши вірно реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_2 - НОМЕР_2 .

В решті рішення залишити без змін.

Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення Святошинського районного суду м. Києва від 02 липня 2024 року у справі ун. № 759/5439/24 (пр. № 2/759/2745/24).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Н.О. Горбенко