У Х В А Л А

28 січня 2025 року м. Київ

Справа № 367/11066/24

Апеляційне провадження №22-ц/824/6428/2025

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Соколової В.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області, постановлену під головуванням судді Третяк Я.М. 03 грудня 2024 року у м. Ірпінь, у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

В С Т А Н О В И В

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 03 грудня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню - визнано неподаною та повернуто заявнику.

Не погодився із зазначеним судовим рішенням позивач, представником 06 січня 2025 року ним до Київського апеляційного суду через систему «Електронний суд» надіслано апеляційну скаргу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено колегію суддів для розгляду вказаної справи у складі: головуючий суддя: ОСОБА_2 , судді: Мазурик О.Ф., Желепа О.В.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 січня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху для подання належним чином обгрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, підтвердженої доказами.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 16 січня 2025 року суддю ОСОБА_2 звільнено з посади судді Київського апеляційного суду у зв`язку із поданням заяви про відставку.

У зв`язку із неможливістю суддею-доповідачем ОСОБА_2 продовжувати розгляд судової справи №367/11066/24 (22-ц/824/6428/2025), призначено повторний автоматизований розподіл цивільної справи.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 січня 2025 року визначено колегію суддів для розгляду вказаної справи у складі: головуючий суддя: Соколова В.В., судді: Мережко М.В., Поліщук Н.В.

До Київського апеляційного суду 21 січня 2025 року, через систему «Електронний суд» на виконання вимог ухвали надійшла заява про усунення недоліків, до якої долучено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обгрунтування клопотання представник вказує, що оскаржувану ухвалу позивач отримав 22 грудня 2024 року, що підтверджується електронною копією Електронного суду із зазначенням дати та часу отримання вказаної ухвали, у зв`язку з чим просить поновити строк на апеляційне оскарження.

У зв`язку з тим, що в матеріалах справи відсутні докази про отримання оскаржуваної ухвали до 22 грудня 2024 року, виходячи з принципу доступу до правосуддя, положень ч.1 ст. 127 ЦПК України, ч. 3 ст. 354 ЦПК України, суд вважає за доцільне задовольнити клопотання та поновити строк на апеляційне оскарження.

Крім того, до апеляційної скарги позивачем було долучено заяву про відстрочку оплати сплати судового збору.

В обгрунтування заяви він зазначає, що на території України діє правовий режим воєнного стану, ця ситуація значно ускладнила економічну діяльність та обмежила доступ до фінансових ресурсів для громадян та підприємств, зокрема для позивача. Вказує, що відсутність можливості негайної сплати судового збору в умовах війни не повинна обмежувати його право на судовий захист. Н підставі викладеного, просить звільнити його від сплати судового збору.

Пунктом 2 ч.1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Відповідно до п. 9 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду для фізичних осіб складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а з підстав, визначених частиною 1 цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 Постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан заявника для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

З наведених обставин справи вбачається, що апеляційна скарга подана на ухвалу суду, а отже ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605, 60 грн. Оскільки апеляційна скарга подана через систему «Електронний суд», підлягає застосуванню коефіцієнт 0,8 для пониження відповідної ставки судового збору.

Разом з цим, позивачем не надано жодних доказів на підтвердження вказаної заяви, зокрема, доказів на підтвердження того, що позивач не має постійного доходу та знаходиться у скрутному матеріальному становищі, у зв`язку з чим відсутні підстави для його задоволення.

Апеляційний суд зауважує, що для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Таким чином, суддя не вбачає підстав для задоволення заяви про звільнення від сплати судового збору, який з урахуванням коефіцієнту 0,8 для пониження ставки судового збору становить 484, 48 грн, а тому апеляційне провадження у справі не може бути відкрито у зв`язку із несплатою заявником судового збору.

Таким чином, заявнику необхідно сплатити суму судового збору в розмірі - 484,48 грн на розрахунковий рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Оригінал квитанції про сплату судового збору необхідно надати до Київського апеляційного суду.

Згідно з п. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Керуючись ст. 127, 185, 354, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 03 грудня 2024 року.

ЗаявуОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 03 грудня 2024 року - залишити без руху.

Надати особі, яка подала апеляційну скаргу строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Соколова В.В.