Справа № 643/8411/24
Провадження № 2/643/523/25
УХВАЛА

31.01.2025 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Новіченко Н.В., розглянувши питання про виправлення описки в скороченому рішенні Московського районного суду м. Харкова від 28.01.2025 у справі № 643/8411/24

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про стягнення аліментів на утримання дитини,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 28.01.2025 у справі № 643/8411/24 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в твердій грошовій сумі у розмірі 3 500 (три тисячі п`ятсот) грн. 00 коп. щомісячно, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 31.07.2024 року до досягнення дитиною повноліття, в іншій частині позову відмовлено, допущено негайне виконання рішення в частині стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах суми платежу за один місяць, стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 847 (вісімсот сорок сім) грн. 84 коп.

Проте, під час оформлення скороченого рішення Московського районного суду м. Харкова від 28.01.2025 в резолютивній частині було допущено технічну описку, а саме: дату народження ОСОБА_3 зазначено « ІНФОРМАЦІЯ_1 » замість правильної « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Частинами 1 та 2 статті 269 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи.

Вирішуючи питання про виправлення описки, допущеної під час виготовлення скороченого тексту рішення Московського районного суду м. Харкова від 28.01.2025 у справі № 643/8411/24, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Наведена норма передбачає можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Як на тому наголошено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.11.2024 у справі № 990/162/23, у розумінні процесуального закону описка - це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування росіянізмів та діалектизмів тощо.

Опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

У пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам, зокрема, роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У даному випадку, виправлення зазначеної вище технічної описки, яка була допущена у резолютивній частині скороченого рішення Московського районного суду м. Харкова від 28.01.2025 у справі № 643/8411/24 в частині дати народження дитини, не зачіпає суті змісту судового рішення, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне винести у справі № 643/8411/24 ухвалу про виправлення описки.

Керуючись статтями 260, 269 ЦПК України суд

УХВАЛИВ:

1. Виправити описку, допущену в резолютивній частині скороченого рішення Московського районного суду м. Харкова від 28.01.2025 у справі № 643/8411/24.

2. У резолютивній частині скороченого рішення Московського районного суду м. Харкова від 28.01.2025 у справі № 643/8411/24 дату народження ОСОБА_3 слід читати « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

3. Дана ухвала є невід`ємною частиною скороченого тексту рішення Московського районного суду м. Харкова від 28.01.2025 у справі № 643/8411/24.

4. Відповідно до статті 261 ЦПК України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя Н.В. Новіченко