Справа № 454/1728/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

20 січня 2025 року Сокальський районний суд Львівської області у складі:

головуючого - судді Веремчук О. А. ,

за участю секретаря Баран О.Я.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м.Сокаль цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та яка діє як законний представник неповнолітньої ОСОБА_3 третя особа орган опіки та піклування Шептицької міської ради про втрату права на житло-,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся з позовною заявою до ОСОБА_2 та яка діє як законний представник неповнолітньої ОСОБА_3 третя особа орган опіки та піклування Шептицької міської ради про втрату права на житло.

Позов мотивує тим, що згідно свідоцтва про право власності від 12.03.2015р. ОСОБА_1 та членам його родини (донькам) ОСОБА_4 , 2003р.н. та ОСОБА_5 , 2008р.н. належить право спільної часткової власності на житлове приміщення № НОМЕР_1 в гуртожитку, який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Наприкінці 2019 році Позивач познайомився із ОСОБА_6 перебуваючи на роботі у Херсонській області. Деякий час вони зустрічались та в 2020 році ОСОБА_6 разом із своєю дитиною ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 переїхала проживати до позивача в м. Соснівка, де вони почали спільно проживати без реєстрації шлюбу.

31.03.2020 року сторони одружилися, про що Червоноградським МВ ДРАЦС видано свідоцтво про шлюб. Після одруження, відповідачка змінила прізвище із ОСОБА_8 на ОСОБА_9 .

Дитина відповідачки ОСОБА_10 була народжена ще задовго до того, як сторони познайомились, відомості про батька були внесені 15.09.2018 року згідно вимог ст. 135 СК України, тобто зі слів матері. Тобто на той час, дитина була записана ОСОБА_11 .

24.06.2021 року було внесено зміни до актового запису про народження дитини. Підставою внесенні змін стало: «заява про визнання батьківства №21/21.13-06-27 від 11.06.2021р., що помічена Червоноградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Червоноградському районі Львівської області західного міжрегіонального управління МЮ (м.Львів). У зв`язку із цим, змінено запис у свідоцтві про народження ОСОБА_12 та записано її ОСОБА_13 .

Із січня 2022 року через постійні сварки сторони перестали спільно проживати і як наслідок в квітні 2022р. ОСОБА_6 подала позов про розірвання шлюбу.

Рішенням Сокальського районного суду від 03.06.2022р. шлюб між сторонами розірвано.

ОСОБА_6 на даний час має іншу сім`ю та разом із своєю донькою проживає у м. Івано-Франківській області з кінця 2022 року.

Із січня 2022 року, Позивач та відповідачка не підтримують жодних зв`язків, та уже більше 2-ох років ОСОБА_6 та її донька у квартирі позивача не проживає, жодним чином в утриманні, ремонті, оплаті комунальних послуг участі не приймають.

Факт не проживання Відповідачів у квартирі, підтверджується актами від 20.02.2023р., 23.05.2022р, 20.02.2024р., що видані Червоноградською міською радою та підтверджений сусідами. На даний час у вказаній квартирі позивач проживає один.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подав до суду письмову заяву, в якій позов підтримав, з мотивів, наведених у ньому, просив розглянути справу за його та позивачки відсутності .

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлялись належно, причини неявки суд не повідомили.

Представник Третьої особи органу опіки та піклування Шептицької міської ради в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлись належно, причини неявки суд не повідомили.

Відповідно до ст.128ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Згідно ч. 4 ст.223, ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Оглянувши заяву представника позивачки, вивчивши матеріали справи, суд ухвалює рішення про задоволення позову на підставі наявних у справі доказів, у порядку, передбаченому гл. 11ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 1ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.383ЦК України передбачено, що власник будинку має право використовувати помешкання для власного проживання та проживання членів своєї сім"ї.

Згідно зі статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна.

За положенням ч. 1ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» члени сім`ї - особи, які перебувають у шлюбі, а також їхні діти, у тому числі повнолітні, батьки, особи, які перебувають під опікою і піклуванням, інші особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

За положеннями ст.405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Із копії рішення Сокальського районного суду Львівської області від 03.06.2022 року , вбачається, що шлюб між сторонами розірвано .

Згідно свідоцтва про право власності від 12.03.2015р. ОСОБА_1 та членам його родини (донькам) ОСОБА_4 , 2003р.н. та ОСОБА_5 , 2008р.н. належить право спільної часткової власності на житлове приміщення № НОМЕР_1 в гуртожитку, який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до Факту не проживання Відповідачів у квартирі, підтверджується актами від 20.02.2023р., 23.05.2022р, 20.02.2024р., що видані Червоноградською міською радою та підтверджений сусідами.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 34 постанови від 7 лютого 2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, судам необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім`ї, попередніми членами його сім`ї, а також членами сім`ї попереднього власника житла. Так, власник житла має право вимагати визнання попереднього власника таким, що втратив право користування житлом, що є наслідком припинення права власності на житлове приміщення (п. З ч. 1 ст. 346 ) із зняттям останнього з реєстрації.

Власник відповідно до положень ст.319 ЦК України володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Оскільки, відповідачі вибули із належного ОСОБА_1 житлового будинку, в якому зареєстровані, без поважних причин у ньому не проживають, в будинок не навідується, витрат на утримання житла не несуть, обгрунтованих заперечень по суті позову суду не надав, позивач, як власник житла, вправі вимагати визнання їх таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, а отже, суд приходить переконання про задоволення позову. Повний текст рішення виготовлено 28.01.2025 року..

Керуючись ст.ст.5,10,12,13,76,81,141,259,263,264,265,280,282 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

позов задоволити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такими , що втратили право на користування жилим приміщенням №115 в гуртожитку , який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Заява про перегляд заочного рішення суду може бути подана до суду , що його виніс протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Головуючий: О. А. Веремчук