Справа № 201/807/25
Провадження № 2/201/1549/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 січня 2025 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська Демидова С.О., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

21 січня 2025 року до Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна подружжя.

Ознайомившись із позовною заявою, вважаю що таку слід залишити без руху, оскільки, позивачем при подачі позовної заяви до суду не було дотримано вимог ст. 175,177 ЦПК України.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Так, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Вказане передбачає подання відповідних даних (доказів) щодо визначення вартості майна, зокрема такі дані можуть міститися в звіті про оцінку майна, технічній характеристиці на квартиру, тощо.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

За ст.3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Позивачем в порушення зазначених норм, надано звіт про оцінку квартири АДРЕСА_1 , який проводився 28 травня 2021 року, тобто майже чотири роки тому, тому як наслідок такий звіт є не актуальним і не може відображати реальну ринкову вартість такого майна на момент звернення з позовом до суду.

Також суд зауважує, що відповідно до звіту про оцінку квартири АДРЕСА_1 , який проводився 28 травня 2021 року, ціна такої квартири складає 3 457 310 грн., а відповідно до звіту про оцінку майна від 20 грудня 2024 року, а саме нежитлового приміщення (комори), вартість останньої становить 108 100 грн., безпосередньо вказане майно є предметом поділу майна подружжя в даному позові, і загальна вартість вказаного майна становить 3 565 410 грн., тоді як позивач зазначає ціну позову у розмірі 5 417 639, 04 грн.

Крім того, позивач в своїй позовній заяві, надає розрахунок судового збору, який він розраховує наступним чином: 5 417 639, 04 х 1% = 54 176,39 грн., що є більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних громадян, та визначає розмір судового збору у сумі 9084 грн. (3028 х 3=9084).

Проте, суд звертає увагу, що чиним законодавством передбачений інший розмір судового збору, а саме відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, збір становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. Тобто судовій збір дійсно складає 1% від ціни позову, проте судовий збір має бути не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, а не 3, як зазначає позивач, таким чином максимальний розмір судового збору становить 15140 грн., а не 9084 грн.

Таким чином, позивачу необхідно надати звіт про оцінку вартості квартири № 55, відповідно до актуальної ринкової вартості, та сплатити судовий збір згідно з вказаного розрахунку (1 % від ціни позову але не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу) та вказати актуальну на момент звернення до суду ціну позову.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Собор.р/ 22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0004629, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа).

Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.).У рішенні Європейського Суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху відповідно до ст. 185 ЦПК України, про що повідомити позивача та надати йому строк для виправлення викладених вище недоліків.

Враховуючи указані приписи процесуального законодавства та зважаючи на наявність наведених судом недоліків позовної заяви вона підлягає залишенню без руху із визначенням судом строку для їх усунення.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна подружжя залишити без руху, про що повідомити позивача та надати строк для усунення викладених вище недоліків не пізніше трьох днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Демидова