Справа № 229/7305/24
Провадження № 2/243/159/2025
27 січня 2025 року м. Слов`янськ
Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Соловйової О.О.,
за участю секретаря судового засідання Малахової К.Р.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадженняу судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ,
вимоги позивача: про розірвання шлюбу,
учасники справи: не з`явилися,
негайно після закінчення судового розгляду, перебуваючи в нарадчій кімнаті, ухвалив рішення про наступне:
І. Виклад позиції позивача.
1. 15 листопада 2024 до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Свої позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що він з відповідачкою ОСОБА_2 з 17 травня 2010 року перебуває у зареєстрованому шлюбі. Однак, подальше спільне сімейне життя з відповідачкою не склалося, не було взаємного порозуміння, проявилась несумісність характерів, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Сторони фактично припинили шлюбні стосунки, проживають окремо, спільне господарство не ведуть. Спору про розподіл спільного сумісного майна подружжя немає. Спільних неповнолітніх дітей із відповідачкою не мають.
Позивач просить суд розірвати шлюб, зареєстрований між ним та відповідачкою 17 травня 2010 року Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського управління юстиції Донецької області (актовий запис № 219 від 17.05.2010 року).
ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.
2. Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, та просив задовольнити заяву, посилаючись на обставини, викладені в ній, проти винесення заочного рішення не заперечував.
ІІІ. Процесуальні дії у справі.
3. 24 жовтня 2024 року ухвалою Дружківського міського суду Донецької області справа за підсудністю була передана до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, матеріали справи надійшли до суду 15 листопада 2024 року.
4. Ухвалою суду від 20.11.2024 року прийнято до розгляду позовну заявуОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, та відкрито спрощене позовне провадження у справі, запропоновано відповідачці у п`ятнадцятиденний строк подати відзив на позов, позивачеві у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання відзиву подати відповідь на відзив, по справі призначено судове засідання.
5. Оскільки відповідачка була належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання (стаття 128 Цивільно процесуального кодексу України (далі ЦПК), в судове засідання не з`явилася без поважних причин, а позивач не заперечував проти проведення заочного розгляду справи, судом було постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам статей 280-281 ЦПК.
6. Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
IV. Фактичні обставини, встановлені судом.
7. 17 травня 2010 року Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського управління юстиції Донецької області був зареєстрований шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (актовий запис № 219 від 17.05.2010 року).
V. Оцінка суду.
8. Відповідно до положень статті 51 Конституції України та частини першої статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
9. Згідно до положень статті З СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають спільні права та обов`язки.
10. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, згідно припису статті 112 СК України, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. При цьому суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
11. Статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.
12. Частина перша ст. 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод передбачає право особи на повагу до свого приватного та сімейного життя.
13. Крім цього, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.
15. Як вбачається із матеріалів справи і встановлено судом, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 припинили шлюбні відносини, не підтримують шлюбні стосунки, не проживають однією сім`єю і не ведуть сумісне господарство. Подружжя не здійснили дій щодо збереження родинних стосунків. Спільних неповнолітніх дітей від шлюбу не мають. Суд вважає, що за таких обставин надання подружжю строку для примирення у даному випадку суперечитиме моральним засадам суспільства.
16. Виходячи з вищевикладеного, суд, розглянувши справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки почуттів взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки у родині немає, тобто морально-правові основи шлюбу відсутні, заходи щодо примирення подружжя та збереження родини неможливі.
17. Положенням ст. 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки відповідачкою не повідомлено суду про її бажання змінити прізвище, їй зберігається прізвище « ОСОБА_3 ».
VІ. Розподіл судових витрат між сторонами.
18. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
19. Позивачем при зверненні до суду із зазначеним позовом було сплачено 1211,20 грн. судового збору, однак ним не ставиться питання про відшкодування понесених судових витрат. Таким чином судові витрати підлягають залишенню за позивачем.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 76-81, 141, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, ст. ст. 110-112 Сімейного кодексу України, суд,
1. Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
2. Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 17 травня 2010 року Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського управління юстиції Донецької області (актовий запис № 219 від 17.05.2010 року).
3. Після розірвання шлюбу прізвище відповідачки « ОСОБА_3 » - залишити без змін.
Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Суддя О.О. Соловйова