Справа № 953/3346/24
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 січня 2025 року Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого-судді Бородіної Н.М.
за участю секретаря Максимовської Т.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харків цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини, -
Позивач, ОСОБА_1 , звернулась у суд із позовом до відповідача, Харківської міської ради, про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини, в якому просить суд призначити їй додатковий строк у два місяці для прийняття спадщини усього майна, що належало на праві власності ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування своїх вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її сестра ОСОБА_2 у Чеській Республіці. 19.04.2024р. вона звернулась до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте отримала відмову. Зазначає, що не змогла вчасно прийняти спадщину через обставини, зумовлені повномасштабним вторгненням РФ в Україну, що почалося 24.02.2022р. Воєнні дії значно вплинули на її життя, створивши проблеми та переживання, що унеможливили прийняти спадщину, окрім того, через початок повномасштабного вторгнення було запинено роботу багатьох державних установ. На момент смерті спадкодавця вона перебувала за кордоном в Чеській Республіці. Вона як біженка перебувала за кордоном та зіштовхнулася з небезпекою, проблемами та переживаннями, зумовленими бойовими діями.
Відповідач - Харківської міської ради, у поданому відзиві проти заявлених вимог заперечувала, зазначаючи, що відсутні поважні причини пропуску строку прийняття спадщини.
Ухвалами суду відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, витребувані докази, справа призначена до судового розгляду.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши надані докази, суд дійшов висновку про відмову в задоволені позову за наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Ліберець Чеської Республіки померла ОСОБА_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть виданим міською радою м.Ліберець.

Позивач ОСОБА_1 звернулась до П`ятої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини 19.02.2024р. У заяві зазначила, що померла ОСОБА_2 є її сестрою та вона приймає спадщину, після її смерті.

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12).

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався та триває по теперішній час.

Згідно спадкової справи , заведеної після смерті ОСОБА_2 заповіт відсутній.

За положенням ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Батьки ОСОБА_2 померли, що підтверджуються відповідними актовими записами згідно даних Державного реєстру актів цивільного стану.

Проте суду не надано доказів кровного споріднення позивача ОСОБА_1 і померлої ОСОБА_2 , тобто відсутній доказ того, що позивач є сестрою померлої, внаслідок чого є спадкоємцем.

Крім того, позивач звертаючись у суд зазначила, що на час смерті ОСОБА_2 у Чеській Республіці, вона також перебувала у Чеській Республіці та не подала вчасно заяву про прийняття спадщини, внаслідок бойових дій в України та перебуванням її як біженки в іншій країні.

Відповідно до пункту 2.1. глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5, у редакції, чинній на час відкриття спадщини, спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Відповідно до пунктів 3.3 - 3.6 вказаного Порядку у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі.

Згідно пункту 3.23 Порядку своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

У відповідності до пункту 3.11.3 Положення про порядок учинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України та Міністерства закордонних справ України від 27 грудня 2004 року № 142/5/310, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати консулу заяву про прийняття спадщини.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому, у відповідному населеному пункті, в якому спадкодавець проживав постійно, переважно або тимчасово.

Місце проживання фізичної особи, яка не досягла десяти років, фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років, фізичної особи, яка досягла чотирнадцяти років, недієздатної особи визначене статтею 29 Цивільного кодексу України.

Строк для прийняття спадщини встановлюється у шість місяців. Цей строк починається з дня відкриття спадщини.

Письмова заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто консулу.

Справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою.

04.08.2023р. перший секретар з консульський питань Посольства України в Республіці Чехія засвідчив справжність підпису ОСОБА_1 , яка написала заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 від 04.08.2023р.

Тобто, позивачка була обізнана про смерть ОСОБА_2 подала заяву до Посольства України в Республіці Чехія, проте із пропуском строку. Будь-яких поважних причин пропуску шестимісячного строку позивачка не наводить. Наявність воєнного стану та бойових дій в України, саме по собі не поважною причиною пропуску строку.

У постанові від 13 квітня 2023 року у справі № 607/13549/21 (провадження № 61-562св23) Верховний Суд зазначив, що в екстрених випадках, коли існує ризик пропущення строку для прийняття спадщини, спадкоємець має право направити нотаріусу за місцем відкриття спадщини електронне повідомлення (аналог телеграми), в якому зазначити про прийняття спадщини, що узгоджується з пунктом 2.1 глави 10 Порядку № 296/5.

Відтак, законодавство України передбачає альтернативні варіанти процедури прийняття спадщини, що спрощує процес реалізації прав спадкоємців.

Отже, позивач не була позбавлена можливості звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до посольства України в іноземній країні, яке виконує консульські функції, або подати заяву про прийняття спадщини безпосередньо до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового чи електронного зв`язку в установлені законом України строки. Доказів, які б свідчили про наявність перешкод для подання такої заяви, позивач до суду не подала.

Таким чином, проаналізувавши докази, надані сторонами, суд вважає безпідставною вимогу позивача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини .

На підставі вищевикладеного та керуючись 10, 11, 60, 88, 174, 212-215, 218, 263-265, 281, 282 ЦПК України суд, -

вирішив:

В задоволені позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Харківської міської ради (61003, м.Харків, м-н Конституції,б.7, ) про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду, через суд першої інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи.

Повний текст рішення виготовлений 27.01.2025р.

Суддя Бородіна Н.М.