справа № 619/9552/24
провадження № 2/619/261/25
УХВАЛА

іменем України

27 січня 2025 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Пруднікова О.В., розглянувши заяву адвоката Сидоренка Дмитра Вадимовича, який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Непочатих Вікторія Володимирівна, приватний нотаріус Дергачівського нотаріального округу Коробець Олена Миколаївна, про визнання спадкових договорів недійсними,-

встановила:

20.11.2024 адвокат Сидоренко Д.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Непочатих Вікторія Володимирівна, приватний нотаріус Дергачівського нотаріального округу Коробець Олена Миколаївна, в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви просить визнати недійсними

- спадковий договір посвідчений 26.12.2020 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Непочатих В.В. за реєстровим № 657, щодо житлового будинку з надвірними будівлями літ. «А-2», що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

- спадковий договір посвідчений 26.12.2020 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Непочатих В.В. за реєстровим № 659, щодо земельної ділянки площею 0,1028 га, кадастровий номер :00:003:0184, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

- спадковий договір посвідчений 25.10.2011 приватним нотаріусом Дергачівського міського нотаріального округу Коробець О.М. за реєстровим № 3834, щодо земельної ділянки кадастровий номер :00:003:0596, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

22.01.2025 адвокат Сидоренко Д.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, у якій просить:

1. Накласти арешт на земельну ділянку площею 0,1000 га, кадастровий номер :00:003:0597 що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 , на підставі спадкового договору посвідченого 26.12.2020 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Непочатих В.В. за реєстровим 661.

2. Накласти арешт житловий будинок з надвірними будівлями літ «А-2» що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 , на підставі спадкового договору, посвідченим 26.12.2020 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Непочатих В.В. за реєстровим 657.

3. Накласти арешт на земельну кадастровий номер :00:003:0596 що розташована за адресою: АДРЕСА_1 що належить ОСОБА_2 , на підставі спадкового договору, посвідченим 25.10.2011 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Коробець О.М. за реєстровим 3834.

4. Заборонити Відповідачу та іншим особам відчужувати, передавати в заставу, дарувати або вчиняти будь-які інші дії, спрямовані на заміну власника чи обтяження земельної ділянки площею 0,1000 га, кадастровий номер :00:003:0597 що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 , на підставі спадкового договору посвідченого 26.12.2020 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Непочатих В.В. за реєстровим 661, до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили.

5. Заборонити Відповідачу та іншим особам відчужувати, передавати в заставу, дарувати або вчиняти будь-які інші дії, спрямовані на заміну власника чи обтяження житлового будинку з надвірними будівлями літ «А-2» що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 , на підставі спадкового договору, посвідченим 26.12.2020 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Непочатих В.В. за реєстровим 657 до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили.

6. Заборонити Відповідачу та іншим особам відчужувати, передавати в заставу, дарувати або вчиняти будь-які інші дії, спрямовані на заміну власника чи обтяження земельної ділянки кадастровий номер :00:003:0596 що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 , на підставі спадкового договору, посвідченим 25.10.2011 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Коробець В.В. за реєстровим 3834 до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили.

Заява мотивована тим, що предметом спору в цій справі є спадкові договори за якими відповідач набув у власність нерухоме майно: земельну ділянку площею 0,1000 га, кадастровий номер :00:003:0597, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та житловий будинок з надвірними будівлями літ «А-2» що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а тому має всі можливості для продажу, дарування, тощо вказаного майна третім особам. При цьому, відповідач у даній справі демонструє абсолютну процесуальну відстороненість і не сприяє виконанню завдань цивільного судочинства задля повного та всебічного розгляду справи.

Згідно з частинами першою, другою статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову по суті - це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

За вимогами пункту 3 частини першої статті 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, обґрунтування необхідності забезпечення позову.

Обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення заяви про забезпечення позову. Крім того, особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна довести відповідність (адекватність) засобу забезпечення позову.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року в справі № 914/1570/20 (провадження № 12-90гс20) зазначено, що під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. Важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, під час використання механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.

У позовній заяві, з урахуванням уточненої позовної заяви, та у заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 , яким за життя, а саме 25 жовтня 2011 року та 26 грудня 2020 року було укладено спадкові договори, які позивач просить визнати недійсними. Спадковим майном після смерті батька є житловий будинок та земельні ділянки.

Так, з наданих копій спірних спадкових договорів вбачається, що вони були укладені 25 жовтня 2011 року, 26 грудня 2020 року. Позивач зазначає, що спірне майно належить відповідачу.

Разом з тим, позивач не надає доказів, щодо того, хто на час подання заяви про забезпечення позову є власником майна, на яке позивач просить накласти арешт та щодо якого просить заборонити відчуження.

У роз`ясненнях, наданих судам у постанові Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», а також у постановах Верховного Суду від 17 червня 2024 року у справі № 644/1482/22, від 01 травня 2024 року у справі № 638/6777/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 201/9686/23 сформульовано висновки, згідно з якими вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Отже, суд позбавлений можливості пересвідчитися, що заявлений позивачем захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, та при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками.

Крім того, позивач посилається на те, що він є сином померлого ОСОБА_3 , який в свою чергу є стороною спадкових договорів.

Разом з тим, на підтвердження вимог заяви про забезпечення позову матеріали справи містять тільки копії спадкових договорів та медичні виписки, що позбавляє можливості суд встановити, що особа, яка уклала спірні договори померла; що позивач є сином ОСОБА_3 і відповідно, що у сторін у справі внаслідок укладення вказаних договорів виник спір щодо нерухомого майна.

З огляду на викладене, суд позбавлений можливості встановити, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність вжиття відповідного заходу забезпечення позову. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтвердження доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Суд зазначає, шо саме лише припущення позивача про ймовірність відчуження спірного майна не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви, достатніх доказів на підтвердження зазначених припущень позивачем не надано.

В силу положень ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Враховуючи вищевикладене, а також відсутність доказів на підтвердження викладених у заяві про забезпечення позову відомостей, суд дійшов висновку про відсутність підстав для забезпечення позову.

Керуючись ст.149-153, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя -

постановила:

У задоволенні заяви адвоката Сидоренка Дмитра Вадимовича, який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Непочатих Вікторія Володимирівна, приватний нотаріус Дергачівського нотаріального округу Коробець Олена Миколаївна, про визнання спадкових договорів недійсними відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О. В. Пруднікова