Справа №567/1421/24
Провадження №2/567/45/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 січня 2025 року м. Острог

Острозький районний суд Рівненської області у складі:

головуючий суддя Венгерчук А.О.

секретар Пономаренко Р.А.

з участю позивачки ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

встановив:

в Острозький районний суд з позовом до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, звернулася ОСОБА_1 .

В обґрунтування позову вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_4 , яка проживала в с.Волосківці Острозького району Рівненської області та після смерті якої відкрилась спадщина на спадкове майно. Зазначає, що вона, як спадкоємець за заповітом, має право на вказане спадкове майно, проте не може оформити право власності в порядку спадкування, так як з поважних причин пропустила строк на подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач вказує, що на час смерті баби, їй не було відомо, що остання склала на її ім`я заповіт, а про вказану обставину вона довідалася лише у травні 2024 року перебуваючи у гостях свого двоюрідного брата. Зазначила, що відповідач після смерті баби виїхала в російську федерацію та забрала із собою всі документи, не повідомивши їй про наявний заповіт на її ім`я.

Посилаючись на те, що строк на прийняття спадщини нею було пропущено у зв`язку з поважними, об`єктивними життєвими обставинами, просить визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини спадкодавця ОСОБА_4 терміном в два місяці.

Ухвалою Острозького районного суду Рівненської області від 12.09.2024 було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 27.11.2024 було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду.

В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі на підставі обставин викладених у позовній заяві. Просять позов задоволити.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні вказала, що ОСОБА_1 у травні 2024 року перебувала в її сім`ї у гостях і під час особистої розмови, вона повідомила для останньої, що ОСОБА_4 за життя розповідала їм, що склала заповіт на ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні вказав, що позивач є йому двоюрідною сестрою і коли остання перебувала у них в гостях, влітку 2024 року, то в них була розмова про те, що ОСОБА_4 на її ім`я залишила заповіт, на що ОСОБА_1 дуже здивувалася, оскільки нічого про це їй відомо не було. З останньою вони раніше майже не спілкувалися, а розпочали спілкуватися близько року назад, а про наявність заповіту йому особисто повідомила ОСОБА_4 за життя.

Відповідно до норм ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно з ч. 8 ст. 83 ЦПК України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Визначений ч. 3 ст. 279 ЦПК України строк для реалізації сторонами своїх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків сплив.

Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Відповідач ОСОБА_3 відзив на позов не подала, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялася у відповідності до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України, правом подати до суду відзив на позовну заяву не скористалася, заперечень щодо позову до суду не подала, заяв про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Згідно абз.2 ч.1 ст.131 ЦПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

З урахуванням положень ст.ст. 280-282 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи, суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних про права та взаємовідносини сторін для її розгляду по суті.

Судом враховується практика ЄСПЛ, зокрема позиція, викладена у справі "Пономарьов проти України", в межах якої Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Також враховуються висновки у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії", де зазначено: заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін чи учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Суд вважає, що справу можливо розглянути на підставі наявних доказів, участь сторін у справі не є обов`язковою. Тому суд вважає за можливе застосувати положення ЦПК України щодо можливості проведення заочного розгляду справи.

Дослідивши докази, надані сторонами на виконання вимог ст. 81 ЦПК України і які сторони вважають достатніми для обґрунтування і заперечення своїх позовних вимог, з`ясувавши фактичні обставини справи, та, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні обставин справи суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

З досліджених в судовому засіданні письмових доказів судом встановлено наступні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . (а.с.9)

Згідно заповіту від 02.07.2010, ОСОБА_4 на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не склалося, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті та на що вона за законом матиме право, заповіла ОСОБА_3 та ОСОБА_7 . Вказаний заповіт є чинним. (а.с.11, 12)

19.07.2019 був зареєстрований шлюб між ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , якій після реєстрації шлюбу було присвоєно прізвище - ОСОБА_9 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 . (а.с.13)

Приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Сохацьким І.С., було надано роз`яснення від 15.05.2024, щодо прийняття спадщини після смерті померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , яким було відмовлено в заведені спадкової справи у зв`язку з пропущенням строку про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися з відповідним позовом до суду, для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. (а.с.14)

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 76820164 від 01.05.2024, спадкова справа після смерті ОСОБА_4 заводилася ІНФОРМАЦІЯ_2 . (а.с.14)

Отже, 03.04.2011, відповідно до ст.1220 ЦК України, відкрилась спадщина спадкодавця ОСОБА_4 , строк прийняття якої, відповідно до ст.1270 ЦК України, закінчився 02.10.2011.

З матеріалів справи вбачається, що на спадкове майно зазначеного спадкодавця, претендує ОСОБА_1 , як спадкоємець за заповітом.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, а відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, яким, відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи.

Згідно з ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Оскільки строк на прийняття спадщини спадкодавця ОСОБА_4 закінчився 02.10.2011 і до цього часу ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подала та не проживала разом зі спадкодавцем на час її смерті за місцем її реєстрації, то вона є такою, що пропустила строк на прийняття спадщини.

За змістом ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно правової позиції, викладеної в постанові Пленуму Верховного Суду України від 06.09.2017 у справі №6-496цс17, передбачено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

З урахуванням встановлених судом обставин справи, за відсутності будь-яких заперечень з боку відповідача, суд вважає поважною причину пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку для прийняття спадщини, що підтверджується дослідженими у судовому засіданні доказами та беручи до уваги, що пропуск позивачем строку для прийняття спадщини був пов`язаний з об`єктивними труднощами для позивача на вчинення цієї дії, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

На підставі ст.ст.1222, 1223, 1233, 1268, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст.5, 10-13, 76-81, 89, 200, 247, 258, 259, 263-265, 280-282, 354 ЦПК України

у х в а л и в :

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задоволити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач може оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку у загальному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 27 січня 2025 року.

Суддя Острозького районного судуВенгерчук А.О.