Справа № 700/32/25
Провадження №2/700/86/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2025 року селище Лисянка

Лисянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючої судді Чорненької О.І.,

при секретарі судового засідання Кравець І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Лисянка в порядку спрощеного позовного провадження, в залі суду, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Поліщук Олександр Юрійович до Лисянської селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: Лисянська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції сторін

Позивач звернулася до Лисянського районного суду Черкаської області з позовом до Лисянської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги позову обгрунтовують тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 (свідоцтво про смерть , серія НОМЕР_1 видане 18.07.2007) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є дочкою ОСОБА_2 відповідно до свідоцтва про народження, серія НОМЕР_2 від 10.01.1950.

27.11.1973 відбулася зміна прізвища з " ОСОБА_3 " на " ОСОБА_4 " в зв`язку зі вступом в шлюб, що підтверджується свідоцтвом одруження, серія НОМЕР_3 .

Відповідно до довідки від 08.08.2007 року №4734 мати ОСОБА_5 проживала разом з ОСОБА_1 за однією адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої, відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю, входить земельна ділянка площею 2,31 га., розташована на території Жаб"янської сільської ради.

У встановлений шестимісячний строк позивач звернулася до Третьої Черкаської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та було сформовано нотаріальну заяву про прийняття спадщини, однак як виявилося, цією заявою ОСОБА_1 не прийняла спадщину, а тільки сформувала заяву, яку до Лисянської державної нотаріальної контори не надіслала в зв`язку із необізнаністю про наявність заповіту.

Згідно постанови №1577/02-31 від 22.11.2024 про відмову у вчиненні нотаріальних дій встановлено, що до заяви про видачу свідоцтва на спадщину за законом до заведеної спадкової справи №196/2024 видане бути не може з причини пропущення терміну для прийняття спадщини встановлений законодавством України та надано рез`яснення щодо оскарження в суді відмови у вчині нотаріальних дій.

Відповідач Лисянська селищна рада, в особі в.о. селищного голови Макушенка О.В., позовні вимоги визнала.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Позовна заява надійшла до Лисянського районного суду Черкаської області 10.01.2025.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями зазначена справа передана у провадження судді Чорненької О.І.

Ухвалою Лисянського районного суду Черкаської області від 13 січня 2025 року відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження та витребувано від Лисянської державної нотаріальної контори спадкову справу після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Зазначена ухвала разом з копією позовної заяви з доданими документами направлено відповідачеві. Одночасно відповідачеві роз`яснено його право подати відзив на позов.

Позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, на судовий розгляд справи не прибули. Проте 28.01.2025 представником позивача - адвокатом Поліщуком О.Ю. подано клопотання про розгляд справи у його відсутності. Заявлений позов підтримує та просить задовольнити.

Відповідач - Лисянська селищна рада Звенигородського району Черкаської області, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, свого представника в судове засідання не направила. Однак, через канцелярію суду 28.01.2025 надіслано заяву, в якій позов підтримує та просить розглянути справу без участі представника відповідача.

За таких обставин суд розглядає справу у відсутності сторін та, відповідно до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин

З матеріалів справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 .

Факт смерті ОСОБА_2 підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Черкаси Черкаського міського управління юстиції Черкаської області 18 липня 2007 року, актовий запис №1958.

Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є донькою ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження, серія НОМЕР_2 виданого виконавчим комітетом Жаб"янської сільської ради народних депутатів 10.01.1950.

Відповідно до свідоцтва про одруження, серія НОМЕР_3 виданого 27.11.1973 Бужанським с/ЗАЧС Лисянського району Черкаської області, позивачем прізвище " ОСОБА_3 " змінено на " ОСОБА_4 " .

ОСОБА_2 проживала до дня смерті у своєї доньки ОСОБА_1 адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного управління №2 ЖКГ виконкому Черкаської міської ради №4734 від 08.08.2007 року.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої, відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю, серія ІІІ-ЧР №045303 від 09.01.2003 входить земельна ділянка площею 2,31 га., розташована на території Жаб"янської сільської ради.

19 грудня 2007 року позивачкою подано заяву про прийняття спадщини до Лисянської державної нотаріальної контори, посвідченої державним нотаріусом Третьої Черкаської державної нотаріальної контори Бараненко І.К. 19.12.2007, зареєстрованої за № 2-2750.

Згідно відповіді заідувача Третьої Черкаської державної нотаріальної контори від 01.11.2024№767/01-16 заяву ОСОБА_1 про прийняття спадщини, подана 19.12.2007 року до Лисянської державної нотаріальної контори не направлялася, державним нотаріусом було лише засвідченосправжність підпису ОСОБА_1 на заяві, що не вбачається, що вона була напралена до Лисянської державної нотаріальної контори.

Маючи намір прийняти спадщину, позивач звернулася до Лисянської державної нотаріальної контори 19.11.2024.

Лисянською державною нотаріальною конторою 19.11.2024 заведена спадкова справа №196/2024 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Постановою Лисянської державної нотаріальної контори від 22.11.2024 №1577/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальних дій ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилося після смерті ОСОБА_2 з причини пропущення строку для прийняття спадщини встановлений законодавством України.

Представник відповідача Лисянської селищної ради Черкаської області, заявою від 28 січня 2025 року позовні вимоги ОСОБА_1 підтримує.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування

Дослідивши письмові докази надані позивачами, суд вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступних підстав.

Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частиною 1 статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

В силу положень статтей 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно із положеннями статтей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкове майно, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні».

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Згідно п.4.9,4.10 ст.4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, свідоцтво про право на спадщину видається на підставі заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою статті 1270, статтею 1276 Цивільного кодексу України, - не раніше зазначених у цих статтях строків. Видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, ніяким строком не обмежена.

Відповідно до Інструкції порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України від 03.03.2004 №20/5, чинної на момент звернення позивача до нотаріальної контори, а саме розділу 22 на майно, що переходить за правом спадкування до спадкоємців, нотаріусом за місцем відкриття спадщини видається свідоцтво про право на спадщину (п.205 Інструкції)

Письмова заява про прийняття спадщини та відмову від неї подається спадкоємцем особисто до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.(п.207Інструкції)

Свідоцтво про право на спадщину видається на підставі письмової заяви спадкоємців після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою статті 1270, статтею 1276 Цивільного кодексу України ( 435-15 ) не раніше зазначених у цих статтях строків. (п.210Інструкції)

Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям, що прийняли спадщину, тобто тим, які постійно проживали разом зі спадкодавцем чи подали заяву нотаріусу про прийняття спадщини. Доказом постійного проживання разом зі спадкодавцем можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідного органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець безпосередньо перед смертю спадкодавця проживав разом зі спадкодавцем; копія рішення суду, що набрало законної сили, про встановлення факту своєчасного прийняття спадщини; реєстраційний запис у паспорті спадкоємця або в будинковій книзі, який свідчить про те, що спадкоємець постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, та інші документи, що підтверджують факт постійного проживання разом зі спадкодавцем. Спадкоємці, які пропустили строк для прийняття спадщини, можуть за згодою всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину, подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини. Такі заяви спадкоємців мають бути викладені у письмовій формі і подані нотаріусу до видачі свідоцтва про право на спадщину. Справжність підписів спадкоємців на заяві має бути засвідчена у відповідності до правил, викладених у пункті 207 цієї Інструкції.(п.211Інструкції)

Нотаріусом ведеться книга обліку спадкових справ (додаток N 4) та алфавітна книга спадкових справ (додаток N 5). На підставі заяви про прийняття спадщини; заводиться спадкова справа на ім`я померлого.

При заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи. У разі підтвердження цього факту нотаріус відмовляє у прийнятті заяви (іншого документа), рекомендуючи заявнику подати її за місцезнаходженням цієї справи, а в разі потреби - вимагає цю справу для подальшого провадження.

На всіх заявах зазначаються час їх надходження та номер спадкової справи.(п.231Інструкції).

Відомості про спадкові справи підлягають обов`язковій реєстрації в Спадковому реєстрі в порядку, передбаченому Положенням про Спадковий реєстр ( z0714-00 ). ( Пункт 232 в редакції Наказу Міністерства юстиції N 33/5 ( z0373-05 ) від 07.04.2005 ) (п. 232Інструкції)

Аналізуючи надані суду докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем ОСОБА_1 доведено обставини пропуску поважними для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , протягом шестимісячного строку, визначеного частиною 1 статті 1270 ЦК України, та наведені нею причини пропуску вказаного строку для прийняття спадщини є такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, а відтак, суд розцінює їх як поважні.

Згідно з частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Разом з тим статтею 82 ЦПК України визначені підстави звільнення від доказування. Так у відповідності до частини 1 вказаної статті обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Відповідно до частини 1 статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

За нормами частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Зважаючи на те, що відповідачем Лисянською селищною радою Звенигородського району Черкаської області заявою від 28 січня 2025 року визнано позовні вимоги в повному обсязі та у суду відсутні обґрунтовані сумніви щодо добровільності їх визнання, суд приймає визнання позовних вимог відповідачем.

Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства, досліджених доказів, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачеві додатковий строк для подання ними заяв про прийняття спадщини за законом тривалістю в один місяць з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

З урахуванням вищевикладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 11, 200, 206, 247 ч.2, 263-265 ЦПК України, ст.ст.1216-1218, 1268-1270,1272 ЦК України,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Лисянської селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: Лисянська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном 1(один) місяць, після набрання рішенням законної сили, для подання нею заяви нотаріусу про прийняття спадщини за законом після смерті її матері ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Рішення може бути оскаржене шляхом подання на нього апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення - зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 28 січня 2025 року.

Повне найменування сторін

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , електронна адреса відсутня, тел. НОМЕР_6 ;

представник позивача: Поліщук Олександр Юрійович, що діє на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю серія КР№000669 від 28.07.2003 та ордера на надання правничої(правової) допомоги №1100797 від 04.01.2025, адреса: АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_7 , ел.адреса: ІНФОРМАЦІЯ_9 ;

відповідач: Лисянська селищна рада, , юридична адреса: 19301, площа Миру, 27, селище Лисянка Звенигородського району Черкаської області, тел:(04749) 62346,62190;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: Лисянська державна нотаріальна контора, , адреса: 19301, вул.Незалежності , 25, селище Лисянка Звенигородського району Черкаської області, тел:(04749) 62688; електронна адреса:.

Головуюча суддя Олена ЧОРНЕНЬКА