Провадження №2/752/1830/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2025 року м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Кордюкової Ж.І.,

за участю секретаря Дураєвої А.О..

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Власюк К.П.,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділення у власність нерухомого майна, стягнення грошових коштів,-

ВСТАНОВИВ:

04.10.2024 представник відповідача адвокат Власюк К.Р. подала до суду відзив на позовну заяву та зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі та припинення права власності на майно, а також клопотання про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву та зустрічної позовної заяви.

В обґрунтування клопотань зазначила, що в провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділення у власність нерухомого майна, стягнення грошових коштів.

Ухвалою про відкриття провадження у цивільній справі від 07.08.2024 встановлено строк для подачі відзиву п`ятнадцять днів з дня отримання цієї ухвали.

Копію зазначеної ухвали сторона відповідача отримала 13.08.2024, однак пропустила строк на подання відзиву на позовну заяву та зустрічної позовної заяви.

Відповідач не є спеціалістом в галузі права, не володіє необхідними професійними знаннями для належного захисту своїх прав та інтересів, тому користуючись правом наданим їй законодавством України, вимушена була звернутись за правовою допомогою до адвоката.

13.08.2024 між ОСОБА_3 та АБ «Сімейний адвокат «Катерина Власюк» було укладено договір №2024/08/31 про надання правової (правничої) допомоги, яким сторони погодили, що бюро бере на себе зобов`язання надати клієнту правову допомогу з питань, які пов`язані з отриманням у приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва документів у справі №752/15486/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділення нежитлових приміщень у власність відповідача та стягнення компенсації вартості частки позивача у праві спільної часткової власності на нежитлові приміщення, за необхідності ознайомитись з матеріалами справи №752/15486/24, проаналізувати документи у справі № 752/15486/24, а саме позовну заяву ОСОБА_2 про виділення нежитлових приміщень у власність відповідача та стягнення компенсації вартості частки позивача у праві спільної часткової власності на нежитлові приміщення, долучені до такої документи та надати клієнту попередню консультацію за результатами аналізу документів по справі №752/15486/24.

13.08.2024 на виконання умов Договору №2024/08/31 від 13.08.2024 представником ОСОБА_3 було отримано у приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва копію ухвали від 07.08.2024 та копію позовної заяви ОСОБА_2 . Після отримання документів адвокат Власюк К.П. повинна була проаналізувати позовну заяву, долучені до такої документи та надати клієнту попередню консультацію за результатами аналізу документів.

Адвокат Власюк К.П. та відповідачка мали можливість зустрітись для надання попередньої консультації, погодження правової позиції та укладення договору про надання правової (правничої) допомоги вже безпосередньо для супроводження справи №752/15486/24 тільки 19.09.2024, оскільки з 19.08.2024 адвокат Власюк К.П. перебувала у відрядженні, спочатку у місті Львові з метою особистої участі у судовому засіданні 20.08.2024 у приміщенні Львівського апеляційного суду по справі №461/2733/23, в якій представляє інтереси ОСОБА_4 , а потім за межами України.

Відповідачка також у період з 30.08.2024 по 12.09.2024 перебувала за межами України.

У зв`язку з цим тільки 19.09.2024 вдалось можливим ОСОБА_3 та адвокату Власюк К.П. зустрітись з метою погодження правової позиції безпосередньо по даній справі та укласти Договір №2024/08/31/2 про надання правової (правничої) допомоги, за яким Бюро зобов`язалось надати Клієнту правову допомогу з питань, які пов`язані з супроводом цивільного спору з приводу виділення нежитлових приміщень у власність відповідача та стягнення компенсації вартості частки позивача у праві спільної часткової власності на нежитлові приміщення (справи №752/15486/24), готує зустрічну позовну заяву та відзив на позовну заяву, подає їх до суду і бере участь у супроводі цивільної справи №752/15486/24 до вступу рішення в силу.

У зв`язку з тим, що тільки станом на 19.09.2024 вдалось можливим обговорити та погодити правову позицію по даній справі та укласти Договір про надання правової (правничої) допомоги, то відповідач з поважних причин пропустила строк на подання відзиву на позовну заяву та зустрічної позовної заяви.

Враховуючи вищевикладене, просить суд не вдаватись до надмірного формалізму, не позбавляти відповідача у праві на подання відзиву на позовну заяву та зустрічної позовної заяви.

Окрім цього, 02.03.2022 на офіційному веб - сайті Ради суддів України було опубліковано рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, відповідно до пункту 6 яких, судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків, по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану.

Також Верховний Суд у своєму огляді «Особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан» від 04.03.2022 зауважив, що навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмеженим.

Просила визнати поважними причини пропуску відповідачем строку на подання відзиву на позовну заяву та зустрічної позовної заяви та поновити відповідачу строк на подання зустрічної позовної заяви та відзиву на позовну заяву, що узгоджується з нормами ЦПК України та практикою Європейського суду з прав людини.

Представник позивача подав заперечення на поновлення строку на подання зустрічного позову та відзиву на позовну заяву, посилаючись на відсутність поважних причин, які обґрунтовують такий пропуск. Відповідно до п.17, 18 Правил адвокатської етики приймаючи доручення про надання професійної правничої (правової) допомоги, адвокат повинен зважити на свої можливості щодо його виконання. До підписання договору про надання професійної правничої (правової) допомоги у справі адвокат повинен з`ясувати всі відомі клієнту обставини, які можуть позначитися на визначенні наявності правової позиції у справі та її змісті, та запитати і вивчити всі відповідні документи, які є в розпорядженні клієнта. Якщо після виконання цих вимог адвокат переконається у наявності фактичних і правових підстав для виконання певного доручення, він повинен неупереджено й об`єктивно викласти їх клієнту і повідомити в загальних рисах, який час і обсяг роботи вимагатиметься для виконання цього доручення та які правові наслідки досягнення результату, якого бажає клієнт.

Таким чином, адвокат Власюк К.П., зважаючи на свої більш важливі поїздки, повинна була зважити на свої можливості та ризик не встигнути вчасно подати зустрічний позов та відзив на позовну заяву. Строк був пропущений більш ніж на півтора місці.

Як вбачається з наданих адвокатом проїзних документів, вона мала можливість подати зустрічну позовну заяву та відзив на позовну заяву.

Доказом зловживання на подання зустрічного позову є те, що до нього не додано квитанцію про сплату судового збору та копія для вручення відповідачу.

Просив відмовити у задоволенні поданих клопотань.

В підготовчому засіданні представники сторін підтвердили свої доводи, викладені у клопотаннях про поновлення строку та запереченнях проти цих клопотань.

Інші учасники справи в підготовче засідання не з`явились.

Дослідивши письмові докази по справі, суд встановив наступне.

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділення у власність нерухомого майна, стягнення грошових коштів.

07.08.2024 судом постановлено ухвалу про прийняття до розгляду позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділення у власність нерухомого майна, стягнення грошових коштів, відкрито провадження у цивільній справі, призначено справу до розгляду в підготовчому засіданні на 22 жовтня 2024 року о 12:30 год. та запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання цієї ухвали подати до Голосіївського районного суду міста Києва відзив на позов, який має відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, разом з документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

13.08.2024 представник відповідача адвокат Власюк К.П., яка діяла на підставі ордеру від 13.08.2024 серії АА №1474936, отримала в суді позов з додатками та ухвалу про відкриття провадження у справі, що підтверджується розпискою від 13.08.2024.

При цьому в наданому ордері від 13.08.2024 серії АА №1474936 зазначено, що договором про надання правничої допомоги повноваження адвоката не обмежуються.

04.10.2024 засобами поштового зв`язку представник відповідача адвокат Власюк К.П. направила до суду відзив на позовну заяву, зустрічну позовну заяву та клопотання про поновлення строку на їх подання.

До відзиву було додано копію укладеного 13.08.2024 між ОСОБА_3 та АБ «Сімейний адвокат «Катерина Власюк» договору №2024/08/31 про надання правової (правничої) допомоги, яким сторони погодили, що бюро бере на себе зобов`язання надати клієнту правову допомогу з питань, які пов`язані з отриманням у приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва документів у справі №752/15486/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділення нежитлових приміщень у власність відповідача та стягнення компенсації вартості частки позивача у праві спільної часткової власності на нежитлові приміщення, за необхідності ознайомитись з матеріалами справи №752/15486/24, проаналізувати документи у справі № 752/15486/24, а саме позовну заяву ОСОБА_2 про виділення нежитлових приміщень у власність відповідача та стягнення компенсації вартості частки позивача у праві спільної часткової власності на нежитлові приміщення, долучені до такої документи та надати клієнту попередню консультацію за результатами аналізу документів по справі №752/15486/24.

До відзиву та зустрічного позову були додані на ім`я Власюк Катерини паперова копія посадочного документа на потяг у напрямку Київ-Пасажирський (відправлення 19.08.2024 06:19) - Львів (19.08.2024 12:12), придбаний 01.08.2024; паперова копія квитка на потяг у напрямку Lviv (відправлення 21.08.2024 03:00) - Przemysl (прибуття 28.08.2024 04:25), придбаний 02.08.2024; паперова копія квитка до Ржешова, придбаний 29.07.2024; паперова копія на літак у напрямку Ржешов (відправлення 21.08.2024 10:50) - Лондон (прибуття 21.08.2024 12:25).

Також до відзиву та зустрічного позову були додані на ім`я ОСОБА_3 копія електронного квитка № у напрямку Київ, Україна (відправлення 30.08.2024 об 13:30) - Варшава, Республіка Польща (прибуття 31.08.2024 об 05:10) та копія електронного квитка №7896816 Варшава, Республіка Польща (відправлення 11.09.2024 о 17:30) - Київ, Україна (12.09.2024 об 07:30), придбані 22.06.2024; копія закордонного паспорта ОСОБА_3 із відміткою про перетин державного кордону на виїзд з України 31.08.2024.

19.09.2024 між ОСОБА_3 та Адвокатським бюро «Сімейний адвокат Катерина Власюк» був укладений договір Договір №2024/08/31/2 про надання правової (правничої) допомоги, за яким Бюро зобов`язалось надати Клієнту правову допомогу з питань, які пов`язані з супроводом цивільного спору з приводу виділення нежитлових приміщень у власність відповідача та стягнення компенсації вартості частки позивача у праві спільної часткової власності на нежитлові приміщення (справи №752/15486/24), готує зустрічну позовну заяву та відзив на позовну заяву, подає їх до суду і бере участь у супроводі цивільної справи №752/15486/24 до вступу рішення в силу.

27.11.2024 судом постановлено ухвалу, якою зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про припинення права власності на майно та визнання права власності залишено без руху, запропоновано ОСОБА_3 протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали усунути недоліки зустрічної позовної заяви шляхом надання до Голосіївського районного суду міста Києва документу, що підтверджує сплату судового збору за подання до суду зустрічної позовної заяви за дві немайнові вимоги про припинення права власності та за майнову вимогу про визнання права власності.

Статтею 120 ЦПК України визначено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частинами 1, 4-8 статті 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Оцінюючи доводи сторони відповідача, щодо поважності причин пропуску строку для звернення до суду з відзивом на позовну заяву та зустрічною позовною заявою суд відзначає наступне.

Неможливість вчасного звернення до суду з відзивом на позовну заяву та зустрічним позовом сторона відповідача обґрунтувала тим, що за договором про надання правової допомоги від 13.08.2024 №2024/08/13 передбачав обов`язок адвокатського бюро надати клієнту правову допомогу з питань, які пов`язані з отриманням у приміщенні суду документів у справі №752/15486/24, за необхідності ознайомитись з матеріалами справи №752/15486/24, проаналізувати документи у справі (позовну заяву та долучені до неї документи), надати клієнту попередню консультацію за результатами аналізу документів по справі, а також тим, що в період з 19.08.2024 адвокат перебувала за межами м. Київа, де знаходиться її робоче місце, як і відповідач, яка 30.08.2024 покинула територію України, зустрітись та узгодити позицію по справі адвокат та відповідач змогли лише 19.09.2024, після чого необхідні процесуальні документи були подані, але з пропуском строку. Також посилались на введення воєнного стану.

Аналізуючи наведені доводи, суд відзначає, що статтею 43 ЦПК України встановлений обов`язок добросовісного користування учасниками судового процесу процесуальними правами. Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України»).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Суд зазначає, що відповідач ОСОБА_3 придбала квитки щодо виїзду за межі України та повернення ще 22.06.2024, а адвокат Власюк К.П. придбала квитки щодо виїзду та повернення за межі м. Києва 01.08.2024. Зазначене свідчить про те, що станом на день укладання договору від 13.08.2024 №2024/08/13 обидві його сторони достовірно знали про свою відсутність на території України у заплановані ними дати.

Крім того, суд повторно зауважує, що 13.08.2024 представник відповідача адвокат Власюк К.П., яка діяла на підставі ордеру від 13.08.2024 серії АА №1474936, отримала в суді позов з додатками та ухвалу про відкриття провадження у справі, що підтверджується розпискою від 13.08.2024. При цьому в наданому ордері не зазначено, що договором про надання правничої допомоги повноваження адвоката не обмежуються.

Наведене дає суду зробити висновок, що сторона відповідача діяла недобросовісно, оскільки особисто відповідач заздалегідь в червні 2024 року придбала квитки на виїзд з України на 30.08.2024, що на момент укладання договору про надання правової допомоги від 13.08.2024 №2024/08/13 не повідомила про зазначену обставину адвоката Власюк К.П.

В свою чергу, адвокат Власюк К.П., яка також заздалегідь 01.08.2024 спланувала виїзд за межі м. Києва та за межі України, повинна була зважити на свої можливості щодо виконаннядоговору про надання правової допомоги від 13.08.2024 №2024/08/13 та після ознайомлення з матеріалами справи та виконання своїх обов`язків за укладеним договором об`єктивно викласти їх ОСОБА_3, узгодити з нею правову позицію по справі і повідомити, який час і обсяг роботи вимагатиметься для виконання цього доручення, що, на думку суду, за повідомленими адвокатом обставинами можна було зробити в строк до 19.08.2024, тобто дня коли адвокат Власюк К.П. покидала на тривалий час межі м. Києва. У випадку неможливості надати узгоджений з ОСОБА_3 обсяг необхідної правової допомоги повідомити її про причини неможливості вчасно надати правову допомогу.

У постанові Верховного Суду у справі №500/1912/22 від 29.09.2022 зазначено, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, що безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування».

Доводи сторони відповідача, наведені в обґрунтування поважності причин пропуску строку для звернення до суду з зустрічним позовом та відзивом на позовну заяву вищенаведеним умовам не відповідають. Доказів того, що відповідач та її представник виїжджали за межі україни з поважних причин, як то лікування, відвідування неповнолітніх дітей, які через військову агресію мешкають закордоном тощо суду надано не було.

Крім того, суд вважає неспроможними доводи представника відповідача, яка посилалась як на поважність причин пропуску строку також на введення воєнного стану в Україні.

Так, згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі №990/115/22 запровадження на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Суд зазначає, що в цьому випадку відсутній будь-який надмірний формалізм, про який зазначає сторона відповідача, оскільки попри те, що конституційне право на звернення до суду суд є гарантованим правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки.Право на доступ до правосуддя в Україні не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду.

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи.

Зважаючи на викладене, суд вважає причини пропуску строку неповажними та не вбачає підстав для поновлення строку на подання відзиву та зустрічного позову, а тому залишає зустрічний позов без розгляду.

Керуючись ст.ст. 31, 120, 127, 193-194, 353-355 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_3 у поновленні строку на подання відзиву на позовну заяву та строку на звернення до суду з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі та припинення права власності на майно.

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі та припинення права власності на майно залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали складений 27.01.2025.

Суддя Ж. І. Кордюкова