КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2025 року

справа № 361/5138/20

провадження № 22-ц/824/262/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Сушко Л.П., Олійника В.І.

при секретарі: Шереметьєвій М.В.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідачі - Броварська міська рада Броварського району Київської області, ОСОБА_2

треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Комунальне некомерційне підприємство «Багатопрофільна клінічна лікарня» Броварської районної ради та Броварської міської ради Київської області, Броварський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 21 квітня 2023 року, постановлене під головуванням судді Радзівіл А.Г., у справі за позовом ОСОБА_1 до Броварської міської ради Броварського району Київської області, ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Комунальне некомерційне підприємство «Багатопрофільна клінічна лікарня» Броварської районної ради та Броварської міської ради Київської області, Броварський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання поважними причини пропуску строку на прийняття спадщини та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2020 року позивач звернулась до суду із позовом до Требухівської сільської ради Броварського району Київської області, в якому просила визнати, що строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропущений ОСОБА_1 з поважних причин і визначити їй додатковий строк в один місяць з дня набрання чинності рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її двоюрідного дядька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свій позов обґрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в Броварській центральній районній лікарні настала смерть ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на час смерті фактично останній рік перед своєю смертю постійно проживав в своєму приватному будинку АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилась спадщина на нерухоме майно, зокрема на зазначений житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , та земельну ділянку площею 0,1421 га кадастровий № :01:055:0126, на якій він розташований. Цим спадковим майном, оригіналами документів на нього та іншими речами і документами ОСОБА_5 , заволодів незаконно, грубо порушивши публічний порядок, ОСОБА_4 шляхом введення в оману державні органи та особисто голову Требухівської сільської ради ОСОБА_6 про родинні відносини з спадкодавцем і належність йому нерухомого спадкового майна та приховування від родичів ОСОБА_5 факту його смерті. В подальшому також обманним шляхом, без заведення спадкової справи і без повідомлення приватного нотаріуса про смерть ОСОБА_5 , ОСОБА_4 незаконно реалізував спадкове нерухоме майно ОСОБА_2 .

Позивачці, з огляду на різні об`єктивні перешкоди, зокрема вихід заміж і народження дітей, припинення ОСОБА_5 спілкування з її батьком ОСОБА_7 ще весною 2010 року (батько ІНФОРМАЦІЯ_3 помер), відсутність у неї відомостей про мобільні засоби зв`язку ОСОБА_5 і його батька та двоюрідного діда позивачки ОСОБА_8 , про точну адресу проживання спадкодавця, а також з огляду на шахрайські дії ОСОБА_4 , стало відомо про передчасну смерть її двоюрідного дядька лише 12.02.2018 року.

Наступного дня, 13.02.2018 року позивачем до 15-ї Київської державної нотаріальної контори було подано заяву про прийняття спадщини і за нею заведена спадкова справа № 164/2018. З витягу нотаріуса з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть їй стало відомо, що помер ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 в лікарні. Також їй стало відомо, що заповіту на випадок своєї смерті ОСОБА_5 не залишив.

19.03.2018 року державний нотаріус Мазур О.Ю, відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину по закону через відсутність у неї всіх необхідних документів на підтвердження факту родинних відносин з ОСОБА_5 , через пропуск строку на прийняття спадщини та через наявність реєстрації права власності на спадкове нерухоме майно за іншою особою.

В силу різних причин, зокрема через передчасну смерть ІНФОРМАЦІЯ_3 її батька, а невдовзі після нього ІНФОРМАЦІЯ_4 і її баби ОСОБА_9 , - рідної тітки ОСОБА_5 , втрату і відсутність всіх визначених законом допустимими доказами документів, більше двох років їй знадобилось для встановлення родинних відносин з спадкодавцем як з двоюрідним дядьком. Рішення від 31.01.2020 року Деснянського районного суду м. Києва у цивільній справі № 754/1954/19 за її заявою, яким встановлено юридичний факт її родинних відносин з двоюрідним дідом ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , і з його сином, її двоюрідним дядьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , з відміткою, що воно набрало законної сили 05.03.2020 року, з огляду на встановлений урядом України з 16.03.2020 року карантин через поширення хвороби СОVID-19, нею отримано лише 24.06.2020 року.

Оскільки факти родинних відносин позивача з двоюрідним дядьком ОСОБА_5 і його смерть ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також смерті інших їхніх з спадкодавцем близьких родичів, її народження ІНФОРМАЦІЯ_7 , зміни прізвища після одруження встановлені щодо неї і ОСОБА_5 рішенням суду від 31.01.2020 року у цивільній справі № 754/1954/19, що набрало законної сили, ці факти не потребують доведення.

В отриманій нею постанові нотаріуса від 19.03.2018р. зазначається, що для отримання свідоцтва про право на спадщину їй необхідно, крім встановлення факту родинних відносин, в судовому порядку продовжити строки для прийняття спадщини, та подати заяву особисто або належним чином оформлену про прийняття спадщини в межах строку, встановленого судом.

Отже, без рішення суду про встановлення юридичного факту її родинних відносини з двоюрідним дядьком ОСОБА_5 , їй не можна було розраховувати на отримання відповідей щодо спадкового майна від Броварської міської ради Броварського району Київської області. Лише після зазначеного рішення, їй вдалось отримати від Броварської міської ради Броварського району Київської області інформацію про останні роки життя ОСОБА_5 у спадковому будинку разом з ОСОБА_4 і обман останнім голови Требухівської сільської ради ОСОБА_6 про належність йому спірного спадкового будинку під час їх спілкування 15.03.2016 року.

Просить суд визнати поважною причину пропуску встановленого законом строку для подач заяви про прийняття спадщини, т.я. через одруження і народження у неї дітей, припинення ОСОБА_5 спілкування з її батьком та бабою весною 2010 року незадовго до їх смерті відповідно ІНФОРМАЦІЯ_12 та ІНФОРМАЦІЯ_4, відсутність відомостей про точне місце проживання ОСОБА_5 , відсутність повного переліку документів, що безспірно підтверджували її та спадкодавця родинні відносини, шахрайські дії ОСОБА_4 відносно своїх та спадкодавця родинних відносин і належність йому спадкового майна, приховання інформації про смерть ОСОБА_5 від його родичів, 33 річний вік на час смерті спадкодавця і наявність у нього рідних першої та другої черги спадкування, є тими поважними причинами, які об`єктивно перешкоджали їй, як спадкоємцю третьої черги спадкування по праву представлення можливості подати в передбачений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 21 квітня 2023 року в задоволенні позову відмовлено.

В поданій апеляційній скарзі позивач просить рішення суду скасувати, постановити нове про задоволення позову.

Вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_4 незаконним шляхом отримав у спадщину та реалізував спадкове нерухоме майно іншій особі. Про смерть ОСОБА_5 апелянту стало відомо лише в лютому 2018 року. Вказує, що на час постановлення оскаржуваного рішення тривало судове слідство за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.4 ст. 190 КК України. Звертає увагу, що посилання суду на рішення за тими самими подіями, що і в даній справі зобов`язувала суд в даній справі залучити в якості співвідповідача Київську міську раду та як наслідок залучення, суд повинен був розглянути питання і винести ухвалу про зміну підсудності у справі, адже вартість спадкової квартири у м. Києві може бути вищою за вартість спадкового будинку у с. Требухів.

В судове засідання учасники справи не з`явилися про місце, дату та час розгляду справи повідомлялись належним чином.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що звертаючись до суду із заявою про визнання поважними причини пропуску строку на прийняття спадщини та визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини, позивачка як на підставу поважності причин пропуску строку для звернення до нотаріуса посилалася на її думку об`єктивні перешкоди, зокрема одруження, народження дітей, припинення ОСОБА_5 спілкування з її батьком ОСОБА_7 ще весною 2010 року, відсутність у неї відомостей про мобільні засоби зв`язку ОСОБА_5 і його батька та її двоюрідного діда ОСОБА_8 , про точну адресу проживання спадкодавця. Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, суд вважав, що обставини, на які посилалася позивач як об`єктивні перешкоди для вчинення необхідних дій для прийняття спадщини, не є поважними (пов`язаними з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій) причинами пропуску строку для прийняття спадщини чи будь-яких достатніх, допустимих, достовірних доказів суду не надано, а тому в задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що позивачка у справі зверталась до судів із позовами про встановлення факту родинних відносин (справа № 754/1954/19), рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 31 січня 2020 року заяву про встановлення факту родинних відносин - задоволено, встановлено факт родинних відносин, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , є двоюрідним дідом ОСОБА_1 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є двоюрідним дядьком ОСОБА_1 . (а.с. 9-11)

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_10 о 16 год. 07 хв. був доставлений КШД в приймальне відділення та госпіталізований у відділення анестезіології та інтенсивної терапії № 2 Броварської центральної районної лікарні. (а.с. 71)

ІНФОРМАЦІЯ_2 в Броварській центральній районній лікарні настала смерть ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть сформованого 01 липня 2020 року зазначається, що ОСОБА_11 помер ІНФОРМАЦІЯ_10 , про що 15 березня 2016 року зроблений відповідний актовий запис про смерть за № 264. (а.с. 7)

13 лютого 2018 року згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, відбулась реєстрація спадкової справи № 164/2018 року П`ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою щодо майна померлого ОСОБА_11 . (а.с. 8)

04 вересня 2018 року рішенням Дніпровського районного суду м. Київ у цивільній справі № 755/4960/18 за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_3 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту родинних відносин та визначення строку для подання заяви на прийняття спадщини було задоволено.

15 січня 2019 року постановою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу Київської міської ради задоволено частково.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 вересня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_3 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини скасовано та ухвалено нове судове рішення про відмову в задоволенні позову.

Постановою Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 14.04.2021 касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 15.01.2019 залишено без задоволення, постанову Київського апеляційного суду від 15.01.2019 року залишено без змін.

Судами при розгляді вказаної справи за № 755/4960/18 встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_11 народилася ОСОБА_12 , батьками якої ОСОБА_7 та ОСОБА_7 .

Батьками ОСОБА_7 були ОСОБА_13 та ОСОБА_9 , що підтверджується його свідоцтвом про народження.

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, сформованого 13 лютого 2018 року, 20 травня 1954 року між ОСОБА_13 та ОСОБА_14 укладено шлюб, прізвище дружини після реєстрації шлюбу - " ОСОБА_15 ".

ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_12 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть.

За даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть, сформованого 13 лютого 2018 року, ОСОБА_16 народилася ІНФОРМАЦІЯ_13 у селі Нехаївка Коропського району Чернігівської області, а померла ІНФОРМАЦІЯ_14 .

Згідно з архівною довідкою від 06 квітня 2018 року, виданою Державним архівом Чернігівської області, ІНФОРМАЦІЯ_15 народився ОСОБА_8 , батьками якого записані - ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , місце постійного проживання батьків: село Нехаївка Коропського району Чернігівської області.

Як вбачається з відомостей Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, сформованого 13 лютого 2018 року, ОСОБА_8 мав сина ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_16 , матір`ю якого записана - ОСОБА_19 .

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть, встановлено, що ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , а ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Позивачка звернулася 13 лютого 2018 року до П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_10 ОСОБА_5 , а 19 березня 2018 року із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 .

Постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори від 19 березня 2018 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті її двоюрідного дядька ОСОБА_5 , оскільки вона пропустила встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини, в тому числі, до спадкової справи не надано документів, що підтверджують родинні відносні спадкоємиці із померлим, а також документів, що підтверджують встановлені факту проживання спадкоємиці зі спадкодавцем однією сім`єю не менше п`ять років до часу відкриття спадщини.

За результатами пошуку інформації станом на 19 березня 2018 р. в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, який діє з 01 січня 2013 року, спадкове майно: квартира АДРЕСА_2 ; земельна ділянка, площею 0,1421 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 кадастровий номер: :01:055:0126; житловий будинок , який розташований за адресою: АДРЕСА_1 - зареєстровані за іншою особою.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Згідно зі статтею 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15.

Позивачем ОСОБА_1 підставами для визнання поважними причини пропуску строку на прийняття спадщини зазначає на її думку об`єктивні перешкоди серед яких: заміжжя, народження дітей, припинення ОСОБА_5 спілкування з її батьком, відсутність відомостей про мобільні засоби зв`язку ОСОБА_5 , про точну адресу проживання спадкодавця.

Колегія суддів вважає, що вказані обставини не свідчать про існування поважних причин у розумінні статті 1272 ЦК України.

Зазначені ОСОБА_1 факти не свідчать про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із позовною заявою про визнання поважними причини пропуску строку на прийняття спадщини та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Оскільки апелянт за відсутності будь-яких поважних причин не вчиняла дій з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття, то суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Визначення відповідача (відповідачів), предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість установлення належності відповідача (відповідачів) й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (аналогічні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц; від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц; від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц; від 12 грудня 2018 року у справах № 570/3439/16-ц та № 372/51/16-ц).

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а в разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а в разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі (частини перша та друга статті 48 ГПК України у редакції після 15 грудня 2017 року).

Однак за власною ініціативою суд не може залучити до участі в справі співвідповідача або замінити первісного відповідача належним відповідачем. (наведену правову позицію викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.09.2019 у справі № 910/7122/17).

Водночас ОСОБА_1 заяв чи клопотань про залучення співвідповідачів не заявляла, таким чином доводи апелянта про обов`язок суду залучити в даній справі в якості співвідповідача Київську міську раду є необґрунтованим.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було встановлено усі обставини справи та надано їм належну правову оцінку.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо суд визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 367, 375, 381, 382, 389 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 21 квітня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач:

Судді: