Гребінківський районний суд Полтавської області
___________________________________________________________________________________
Справа №: 528/1459/24
Провадження № 2/528/50/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

27 січня 2025 року м. Гребінка

Гребінківський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - Вітківського М.О.,

при секретарі - Коваленко О.В.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Гребінка без проведення технічної фіксації в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Представник позивача адвокат Рябека Р.М., звернувся до Гребінківського районного суду Полтавської області з вказаним позовом, яким просить: постановити рішення про визначення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

В обгрунтування позову вказує, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла баба позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_3 . За життя баба залишила заповіт, яким заповіла позивачу, своєму онуку, все належне їй майно, як рухоме, так і не рухоме, де б воно не було і з чого воно не складалося, і взагалі все те, що їй буде належати і на що вона по закону має право. Після смерті баби відкрилася спадщина.

Зазначає, що при зверненні позивача до приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Михайліченко Т.М., для оформлення свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої баби, йому було відмовлено у оформленні спадкових прав на майно ОСОБА_3 , у зв`язку з тим, що ним пропущений строк прийняття спадщини, внаслідок чого, на даний час він позбавлений права розпорядження спадковим майном після померлої баби.

Позивач вважає, що у нього були поважні, об`єктивні причини, з яких він пропустив строк, визначений ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини, оскільки не знав про порядок прийняття спадщини та вважав, що при наявності заповіту він автоматично набуває права на спадкове майно.

Єдиним спадкоємцем першої черги є донька померлої ОСОБА_3 - мати позивача ОСОБА_2 , яка і залучена як Відповідач в справі. Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа відносно померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 не заводилася.

Ухвалою Гребінківського районного суду Полтавської області від 30.12.2024 року відкрито загальне позовне провадження за вищевказаною позовною заявою і призначено підготовче засідання на 27.01.2025 о 09-00 год. Встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву (а.с.29,30).

27.01.2025 року у підготовче засідання позивач та представник позивача адвокат Рябека Р.М. не з`явилися, вони належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, натомість представником позивача 06.01.2025 року через канцелярію суду подано клопотання про проведення розгляду справи без сторони позивача. На позовних вимогах наполягає, просить задовольнити позов у повному обсязі (а.с.34).

Відповідач у підготовче засідання не з`явилася, вона належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, натомість через канцелярію суду 06.01.2025 року подала заяву про визнання позову, просить розгляд справи повести без її участі (а.с.35).

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 4 ст. 200 ЦПК України в підготовчому засіданні суд ухвалює судове рішення у разі визнання позову в порядку, встановленому ст. 206 ЦПК України.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України).

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову це матеріально-правова вимога позивача, стосовно якої він просить ухвалити рішення, у матеріальному розумінні це певна річ (об`єкт), щодо якої виник спір.

Згідно ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_4 в селі Олексіївка, Гребінківської ТГ, Лубенського району, Полтавської області померла баба позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Гребінківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), актовий запис №41 від 01.02.2022 року. (а.с.15).

Із матеріалів справи вбачається, що 26.02.2018 року баба позивача ОСОБА_3 , склала заповіт та заповіла своєму онуку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , все належне їй майно, як рухоме, так і не рухоме, де б воно не було і з чого воно не складалося, і взагалі все те, що їй буде належати і на що вона по закону матиме право. Заповіт посвідчено секретарем Наталівської сільської ради Галян В.О., та зареєстровано в реєстрі за №6 (а.с.16,17).

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідним онуком померлої ОСОБА_3 , про що свідчить копія свідоцтва про народження матері позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , серії НОМЕР_3 виданого 24.07.1980 року Наталівською сільською радою, Гребінківського району Полтавської області, актовий запис №12 від 24.07.1980 року, витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №6 від 16.11.2024; копія свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Гребінківського районного управління юстиції у Полтавській області від 13.03.2015 року, актовий запис №16, з якого вбачається, що між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстровано шлюб, прізвище подружжя ОСОБА_7 (а.с.7-13).

Відповідно до довідки про реєстрацію місця проживання за певний період або на день смерті від 14.11.2024 року №03-44/2720, виданої Виконавчим комітетом Гребінківської міської ради Полтавської області, на час смерті ОСОБА_3 (померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ), що була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , разом з нею зареєстрованих осіб не було (а.с.19).

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа відносно померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 не заводилася. Заповіт номер у Спадковому реєстрі 62213178 від 26.02.2018, чинний (а.с.18,20).

Із матеріалів справи вбачається, що позивач, як спадкоємець за заповітом звертавсь до приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Михайліченко Т.М., з метою оформлення спадкових прав на майно ОСОБА_3 .

Із письмового роз`яснення нотаріуса від 17.11.2024 року №385/01-16 слідує, що нотаріус не може прийняти заяву про прийняття спадщини, оскільки спадкоємцем ОСОБА_1 , пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Нотаріусом роз`яснено право звернення до суду за місцем відкриття спадщини або за місцем знаходження спадкового майна в порядку цивільного судочинства для вирішення питання щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. (а.с.21).

Так, у відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За змістом ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст.ст. 1222, 1223, 1261, 1262 ЦК України спадкоємці визначаються за законом і за заповітом, у разі відсутності заповіту, право на спадкування за законом в першу чергу мають діти спадкодавця, той з подружжя, хто його пережив, та батьки.

Оскільки позивач є рідним онуком померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , відповідно є спадкоємцем її майна.

Також встановлено, що за життя ОСОБА_3 26.02.2018 посвідчила заповіт, згідно з яким заповіла своєму онуку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , все належне їй майно, як рухоме, так і не рухоме, де б воно не було і з чого воно не складалося, і взагалі все те, що їй буде належати і на що вона по закону матиме право. Заповіт посвідчено секретарем Наталівської сільської ради Галян В.О., та зареєстровано в реєстрі за №6.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Як встановлено судом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 спадкові справи не відкривалися.

Суд оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх досліджені, проаналізувавши факт надання законодавцем переваги здійсненню спадкуванню за заповітом, як особистому розпорядженню особи на випадок смерті, приходить висновку, що для реалізації позивачем своїх прав як спадкоємця, з урахуванням наявності поважних причин пропуску, передбаченого законом строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, позовні вимоги ОСОБА_1 , слід задовольнити.

Необхідно визначити позивачу ОСОБА_1 додатковий строк терміном у три місяці для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після померлої померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 141, 206, 223, 247, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , терміном 3 (три) місяці, який відраховувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Складання повного тексту судового рішення відкласти не більше як на десять днів з дня закінчення розгляду справи, і визначити кінцеву дату складення повного судового рішення 06.02.2025 року.

На виконання п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_5 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ).

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_6 , (зареєстрована/проживає за адресою: АДРЕСА_3 ).

Повний текст рішення складено 29.01.2025 року

Суддя М. О. Вітківський