Справа № 703/107/25
УХВАЛА

23 січня 2025 року м. Сміла

Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченко І.Я., отримавши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ спільного майна подружжя.

У зв`язку з несплатою судового збору, а також недотриманням вимог ст. 175 ЦПК України, суд ухвалою від 10 січня 2025 року залишив позовну заяву без руху.

В наданий судом строк позивач усунула недоліки позову.

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Враховуючи характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, а також зміст позовних вимог, ціну позову та предмет спору, суд уважає, що розгляд цивільної справи необхідно провести в порядку загального позовного провадження.

Одночасно з позовною заявою позивач подала клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи, про витребування доказів, про виклик свідків та про проведення судових засідань в режимі відеоконференції.

Згідно зі ст. 76, 77 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подано в строк, зазначений в ч.2 та ч.3 ст.83 ЦПК України, тобто позивачем - разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ч.2 ст.84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено, зокрема, який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Звертаючись до суду з клопотанням про витребування у ВП №2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області інформації щодо результатів розгляду заяви ОСОБА_1 щодо зникнення майна з будинку по АДРЕСА_1 та надання копій письмових пояснень ОСОБА_2 , позивачем зазначено, що вона зверталась через свого представника адвоката Соколишину Л.Б. з адвокатським запитом про витребування цих доказів, однак, таке було проігноровано, відповідь на свої звернення вона не отримала.

На підтвердження викладеного позивач приєднала до матеріалів справи копію відповідного адвокатського запиту. Судом оглянуто вказаний доказ та встановлено, що цей адвокатський запит датований 29 грудня 2024 року. Водночас, позовна заява датована 30 грудня 2024 року та направлена до суду засобами поштового зв`язку 31 грудня 2024 року. Вказане свідчить про те, що подання клопотання про витребування доказів до суду із зазначенням про ігнорування такого відділом поліції №2 ГУНП ЧРУП в Черкаській області через день після його підписання та можливого скерування до адресата, є намаганням позивача ввести суд в оману та сформувати штучні докази щодо неможливості самостійного отримання таких.

В той же час, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, які б стверджували, що позивач особисто чи через представника дійсно звертались із вказаним адвокатським запитом про витребування доказів, такий був отримано відділом поліції №2, та їй було відмовлено або не надано цих доказів. Відтак, в задоволенні клопотання про витребування доказів у ВП №2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області слід відмовити.

Клопотання про витребування доказів у Головному управлінні Державної податкової служби у Черкаській області, про призначення експертизи та про виклик свідків суд уважає за необхідне розглянути у підготовчому судовому засіданні з урахуванням думки усіх учасників справи.

Щодо клопотання про участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч.3 ст. 212 ЦПК України).

17 серпня 2021 року Рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішення Вищої ради правосуддя.

Згідно з п. 45 Розділу ІІІ вказаного Положення підсистема відеоконференцзв`язку забезпечує відео- та звукозапис судових засідань, бронювання (резервування) залів судових засідань, можливість подання учасниками справи під час проведення судового засідання в режимі відеоконференції документів (у тому числі процесуальних документів, письмових та електронних доказів тощо); можливість користувачам брати участь у засіданнях інших органів та установ системи правосуддя в режимі відеоконференції.

Згідно із п. 49 Розділу ІІІ Положення для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватися в Електронному кабінеті. Учасник справи також повинен перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним Інструкцією користувача підсистеми відеоконференцзв`язку, для роботи із системою відеоконференцзв`язку.

Судом встановлено, що представник позивача має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд та, за її твердженням, у неї наявні технічні засоби для роботи із системою відеоконференцзв`язку.

Отже, суд дійшов висновку, що забезпечення участі представника позивача у судових засіданнях у режимі відеоконференції є в межах закону та не порушує права та свободи інших сторін в цивільному провадженні.

Враховуючи необхідність забезпечення балансу між правом сторони щодо участі у судовому засіданні та реалізацією ним процесуальних прав й розглядом цивільної справи в розумні строки, з урахуванням технічних можливостей у суді, наявні підстави для задоволення клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за посиланням на офіційний вебпортал судової влади України vkz.court.gov.ua

Водночас суд враховує, що законодавство не унеможливлює звернення до суду з єдиним клопотанням щодо участі у всіх судових засіданнях по справі в режимі відеоконференції.

Аналогічний висновок викладено у постанові КГС ВС від 23 березня 2023 року у справі № 905/2371/21. При цьому, Верховний Суд констатував, що конституційне право на участь у судовому розгляді не може бути формальним.

На підставі викладеного, керуючись ст. 78, 84, 212, 260, 261 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в :

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про поділ спільного майна подружжя.

Розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання у справі № 703/107/25 на 09 годину 00 хвилин 18 лютого 2025 року в приміщенні Смілянського міськрайонного суду Черкаської області, розташованому за адресою: Черкаська область, Черкаський район, м. Сміла, вул. Канарського, 19.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про витребування доказів у ВП №2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області.

Клопотання про участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції задоволити.

Судові засідання з розгляду цивільної справи №703/107/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя проводити за участю представника позивача адвоката Соколишиної Л.Б. в режимі відеоконференцзв`язку поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення підсистеми відеконференцзв`язку ЄСІТС.

Встановити відповідачу строк, який не може перевищувати п`ятнадцяти календарних днів з дня отримання ухвали, для подання відзиву на позовну заяву і всіх письмових доказів, висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, докази про що повинні бути приєднані до відзиву.

Встановити позивачу строк, який не може перевищувати п`ять днів з дня отримання відзиву, для подання відповіді на відзив, а саме міркувань та аргументів щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень та мотивів їх визнання або відхилення, яка має бути одночасно направлена відповідачу.

Встановити відповідачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив, для подання заперечень, в яких повинні бути викладені пояснення, міркування та аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - сourt.gov.ua/fair/.

Ця ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя: І.Я. Биченко