Справа № 536/2544/23
Провадження № 2/536/38/25
20 січня 2025 року Кременчуцький районний суд Полтавської області в складі: головуючої судді Клименко С.М.
за участю секретаря судового засідання Коваль В.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в залі судових засідань в місті Кременчуці справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Комунальна техніка» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні
ВСТАНОВИВ:
15 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Комунальна техніка» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні.
В обґрунтування позову зазначає, що в період з 07.06.2021 по 07.11.2022 працював на посаді менеджера зі збуту ТОВ «Торговий дім Комунальна техніка» та був звільненмй за згодою сторін. Однак в день звільнення, відповідач, в порушення вимог чинного трудового законодавства, не провів з ним повний розрахунок та не виплатив йому заборгованість по заробітній платі за період з березня 2022 року по квітень 2022 року включно.
Просив стягнути з відповідача на його користь заборгованість по заробітній платі в сумі 14 297 грн 50 коп, середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні за період з 08.11.2022 по 08.05.2023 у розмірі 64 338 грн 75 коп.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, де просив розглянути справу у його відсутність, позов підтримав і просив задовольнити, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Комунальна техніка» в судове засідання свого представника не направив, повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи, судова повістка повернулася з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що вважається належно повідомленим, з заявою про відкладення розгляду справи до суду не звертався, причини неявки не повідомив.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи в відповідності до ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи і оцінюючи все в сукупності, суд приходить до таких висновків.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Кожна особа, як слідує зі змісту ч. 1 ст. 4 ЦПК України, має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданих відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
З огляду на викладене, суд розглянув справу в межах позовних вимог та за наявними в ній доказами, які надані сторонами.
Установлено, що 07.06.2021 року позивач ОСОБА_1 прийнятий на посаду менеджера зі збуту ТОВ «Торговий дім Комунальна техніка» згідно наказу від 07.06.2021 року № 100-К, що підтверджується записом у трудовій книжці (а.с. 9).
Відповідно до п.п. 1,2 наказу ТОВ «Торговий дім Комунальна техніка» від 29.04.2022 року № 39 «Про призупинення дії трудових договорів», починаючи з 30.04.2022 року припинено дію наказу № 23 від 24.02.2022 року «Про встановлення простою у зв`язку з введенням воєнного стану » призупинено з 01 травня 2022 року дію трудових відносин з усім особовим складом підприємства ТОВ «Торговий дім Комунальна техніка» до відновлення сталих економічних відносин та можливості випускати та реалізовувати готову продукцію та виконувати роботу.
Згідно наказу № 53/К від 31.08.2023 року позивач ОСОБА_1 31.08.2023 року звільнений з посади менеджера зі збуту за угодою сторін відповідно до п.1 ст.36 КЗпП України, що підтверджується записом у трудовій книжці (а.с. 10).
Відповідно до ст.47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені встатті 116 цього Кодексу. У разі звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу він зобов`язаний також у день звільнення видати йому копію наказу про звільнення з роботи. В інших випадках звільнення копія наказу видається на вимогу працівника.
Згідно ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму.
Відповідач вимоги ст. 47,116 КЗпП України не виконав, повного розрахунку в день звільнення не провів, заробітну плату не виплатив, кінцевий розрахунок з позивачем не проведено на дату подання позовної заяви.
Відповідно до порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року №100 середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.
Згідно п. 5 Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої
заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.
Пунком 8 Порядку передбачено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
Відповідно до ч.1 ст. 113 КЗпП України час простою не з вини працівника, в тому числі на період оголошення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, оплачується з розрахунку не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу).
Згідно ст. 6 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» у період дії воєнного стану не застосовуються норми, зорема ст. 73 КЗпП України (святкові і неробочі дні).
Згідно ч.ч. 1, 4 ст. 13 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» призупинення дії трудового договору - це тимчасове припинення роботодавцем забезпечення працівника роботою і тимчасове припинення працівником виконання роботи за укладеним трудовим договором у зв`язку із збройною агресією проти України, що виключає можливість обох сторін трудових відносин виконувати обов`язки, передбачені трудовим договором.
Відшкодування заробітної плати, гарантійних та компенсаційних виплат працівникам за час призупинення дії трудового договору у повному обсязі покладається на державу, що здійснює збройну агресію проти України.
Згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості по заробітній платі, який судом перевірений, визнаний правильним та не спростований відповідачем, останні два місяці, які передували виникненню заборгованості із заробітної плати січень 2022 року та лютий 2022 року, отже за вказаний період йому було нараховано заробітної плати у розмірі 19 451 грн 42 коп (9 815 грн 46 коп +6 135 грн 96 коп + 500 грн +500 грн +2 500 грн = 19 451 грн 42 коп), кількість робочих днів у січні 2022 року 19, у лютому 2022 року 20, що загалом складає 39 робочих днів, середньоденна заробітна плата складає 498 грн 75 коп (19 451 грн 42 коп/ 39 робочих днів), період часу, за який існує заборгованість по виплаті заробітної плати 01.03.2022 по 30.04.2022, що загалом складає 43 робочі дні (березень 2022 року 22 робочі дні, квітень 2022 року 21 робочий день), період часу, за який існує заборгованість по виплаті заробітної плати в межах дії наказу № 23 від 24.02.2022 «Про встановлення простою у зв`язку з введенням воєнного стану» - 43 робочі дні (березень 2022 року 22 робочі дні, квітень 2022 року 21 робочий день).
Отже, позивачу ОСОБА_1 не виплачено заробітну плату у розмірі 14 297 грн 50 коп (43 дні х 498 грн 75 коп х 2/3)=14 297 грн 50 коп).
Відповідно до ч. 1ст. 117 КЗпП України, в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені встатті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, але не більше як за шість місяців.
Як роз`яснено в п. 20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 року №13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», встановивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставіст. 117 КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.
Суд зазначає, що передбачений ч. 1ст. 117 КЗпП України обов`язок роботодавця щодо виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні настає за умови невиплати з його вини належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені вст. 116 КЗпП України, при цьому визначальними є такі юридично значимі обставини, як невиплата належних працівникові сум при звільненні та факт проведення з ним остаточного розрахунку. Таким чином, установивши під час розгляду справи про стягнення середнього заробітку у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, суд на підставістатті 117 КЗпП Українистягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.
Аналогічні правові висновки містяться у постановах Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 27.03.2013 року у справі № 6-15цс13, від 03.07.2013 року у справі № 6-64цс13, від 21.01.2015 року у справі № 6-195цс14.
Середньоденна заробітна плата для розрахунку середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку визначається за правилами, встановленими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим Постановою КМУ від 08.02.1995 за №100.
Відповідно до п.2 цього Порядку, у випадку нарахування середнього заробітку за час затримки розрахунку середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку.
Отже, сума компенсації за час затримки розрахунку розраховується за період з 08.11.2022 (день, наступний за днем звільнення) по 08.05.2023 включно (08.05.2023 день спливу шестимісячного терміну нарахування середньої заробітної плати згідно ст.117 КЗпП України), що складає 129 днів (листопад 2022 року -17 робочих днів, грудень 2022 року 21 робочий день, січень 2023 року 22 робочих дні, лютий 2023 року 20 робочих днів, березень 2023 року 23 робочі дні, квітень 2023 року 20 робочих днів, травень 2023 року 6 робочих днів) у розмірі 64 338 грн 75 коп (498,75 грн середньоденна заробітна плата позивача х 129 робочих днів = 64 338 грн 75 коп ).
Відповідач не надав суду належних і допустимих доказів на спростування позову та встановлених судом обставин.
З огляду на викладене, позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні підлягають до задоволення у повному обсязі.
У відповідності до положень ст.141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 992 грн 40 коп, оскільки позивача звільнено від його сплати при зверненні із позовом до суду.
Керуючись ст. 47, 116, 117 КЗпП України, ст. 10, 12, 13, 81, 141, 263-265, 354 ЦПК України, суд
ВИРІШИВ:
Задовольнити позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Комунальна техніка» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Комунальна техніка» на рахунок держави судовий збір в сумі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн 40 коп.
На рішення суду учасниками справи може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його отримання до Полтавського апеляційного суду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
СуддяС. М. Клименко