Справа №278/4550/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2025 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Дубовік О. М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Житомирського районного суду Житомирської області від 04.12.2024 року у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки в рішенні Житомирського районного суду Житомирської області від 04.12.2024 року, в якій просить у другому абзаці описової частини рішення зазначити, що ОСОБА_1 має намір прийняти в дар будинок ОСОБА_2 .

Суд, дослідивши вказану заяву та матеріали цивільної справи, дійшов наступних міркувань.

У провадженні Житомирського районного суду Житомирської області перебувала на розгляді справа № 278/4550/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення.

За результатами розгляду справи 04.12.2024 року було ухвалено рішення про задоволення вимог позовної заяви.

У вказаному рішенні судом дійсно у другому абзаці описової частини допущено помилку в зазначенні ініціалів ОСОБА_1 у останньому реченні абзацу.

Згідно зі ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Верховний Суд у своїй Постанові від 21.07.2020 року в справі № 521/1074/17 роз`яснив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

З огляду на наведене, суд вважає за потрібне внести виправлення до рішення суду.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Житомирського районного суду Житомирської області від 04.12.2024 року у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення задовольнити.

Другий абзац описової частини рішення викласти у наступній редакції:

«У обґрунтування заявленого ОСОБА_1 повідомив, що при отриманні паспорта громадянина України з невідомих та незрозумілих йому причин прізвище заявника відобразили у вказаному документі як « ОСОБА_4 ». У той же час, згідно із свідоцтвом про народження заявника, прізвища його батьків « ОСОБА_5 » та « ОСОБА_5 ». Зазначена різниця у написанні прізвищ заявника та заінтересованих осіб значною мірою впливає на можливість ОСОБА_1 у встановленому законодавством порядку прийняти в дар будинок, який ОСОБА_2 має намір йому подарувати, а тому ОСОБА_1 вимушений звернутися до суду із цією заявою».

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі вирішення питання без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя О. М. Дубовік