УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 495/10723/24

Номер провадження 2-о/495/601/2024

13 січня 2025 рокум. Білгород-Дністровський

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Мишко В.В., отримавши заяву ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

До Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшла вказана заява (вх. № 34357/24). За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Мишка В.В.

При надходженні документів від ОСОБА_1 не зазначені та відсутні додатки до заяви.

Стаття 44 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) визначає обов`язок учасників судового процесу та їхніх представників добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша цієї статті).

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями (пункт 2 частини другої статті 44 ЦПК).

Як встановлено, 02.12.2024 року, ОСОБА_3 подав до суду заяву (вх. № 34357/24) за участю заінтересованої особи ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення (за результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Мишко В.В.). Станом на 13.01.2025 року питання про відкриття провадження не вирішене.

Також, з автоматизованої системи документообігуБілгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області встановлено, що ОСОБА_3 подав до суду ще декілька аналогічних заяв за участю заінтересованої особи ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення.

Подані заяви за участю однієї тієї ж заінтересованої особи з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Встановлені обставини є підставою для визнання зловживанням процесуальними правами ОСОБА_3 .

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК).

Згідно із пунктом 6 частини четвертої статті 185 ЦПК України, заява повертається, коли позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Таким чином, заяву необхідно повернути заявнику, оскільки заявником подано до суду декілька ідентичних заяв за участю однієї тієї ж заінтересованої особи з тим самим предметом та з тих самих підстав; такі дії визнано як зловживанням процесуальними правами.

Роз`яснити заявнику, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина четверта статті 44 ЦПК).

Такі заходи визначені, зокрема, статтями 148 (право суду стягнути штраф), 262 (право суду постановити окрему ухвалу) ЦПК.

Керуючись статтями 44, 148, 185, 260, 261, 262 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення - повернути заявнику на підставі частини третьої статті 44, пункту 6 частини четвертої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Роз`яснити заявнику наслідки зловживанням процесуальними правами учасниками судового процесу, обов`язок щодо запобігання яким покладено на суд:

- суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;у випадку повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами суд стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Віталій МИШКО