Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2-во/357/21/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"23" січня 2025 р. суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. розглянувши у порядку письмового провадження заяву адвоката Проценко Олени Вікторівни, про виправлення описки в судовому рішенні, -

В С Т А Н О В И В:

26 листопада 2024 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області ухвалено рішення, яким заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Львівській області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу - задоволено. Встановлено факт належності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , трудової книжки серії НОМЕР_2 .

22 січня 2025 року до суду від представника заявника адвоката Проценко О.В. надійшла заява про виправлення описки в судовому рішенні, а саме в мотивувальній частині рішення в другому абзаці вказано «с. Березня» замість вірного «м. Березна», мати « ОСОБА_2 », замість вірного « ОСОБА_2 », у п`ятнадцятому абзаці вказано «с. Березна» замість вірного «м. Березна»; у двадцять першому абзаці «номер трудової книжки НОМЕР_3 », замість вірного «номер трудової книжки НОМЕР_2 »; у двадцять другому абзаці не вірно вказано « ОСОБА_3 » замість вірного « ОСОБА_1 »; у двадцять третьому абзаці вказано « ОСОБА_4 » замість вірного « ОСОБА_5 » та в резолютивній частині рішення вказано «в Львівській області» замість вірного в «Київській області».

Відповідно до ч.1, 2 ст.269 ЦПК України - суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 зазначив, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

В пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Питання про внесення виправлень у судове рішення здійснюється в порядку письмового провадження, оскільки учасники справи не повідомлялися.

Враховуючи, що допущені судом описки стосуються істотних обставин, оскільки можуть вплинути на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності, тому суд вважає за необхідне виправити допущені в рішенні описки.

Керуючись ч.13 ст.7, ст.260, 269 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описку допущену в рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 26 листопада 2024 року у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Київській області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу вказавши правильно у другому абзаці мотивувальної частини «м. Березна», «мати - ОСОБА_2 », вказавши правильно у п`ятнадцятому абзаці мотивувальної частини «м. Березна», вказавши правильно у двадцять першому абзаці номер трудової книжки « НОМЕР_2 », вказавши правильно у двадцять третьому абзаці «Бєльцький» та в резолютивній частині рішення в першому абзаці вказати правильно «в Київській області».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Суддя М. М. Бебешко