606/2040/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2025 року м.Теребовля

Теребовлянський районний суд Тернопільської області в складі :

головуючого судді Малярчука В.В.,

з участю секретаря судового засідання Зіньковської Н.Д.,

представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Молиня Р.Б.,

представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Остапчук В.І.,

представника відповідачки ОСОБА_3 адвоката Крічфалушій Л.І.,

розглядаючи у підготовчому засіданні в м. Теребовлі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Теребовлянської міської ради, Теребовлянського бюро технічної інвентаризації про усунення перешкод в користуванні квартирою та приміщенням загального користування шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва,

в с т а н о в и в :

В провадженні Теребовлянського районного суду Тернопільської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Теребовлянської міської ради, Теребовлянського бюро технічної інвентаризації про усунення перешкод в користуванні квартирою та приміщенням загального користування шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва.

На розгляд суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Теребовлянської міської ради, Теребовлянського бюро технічної інвентаризації, третьої особи, на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні допоміжними приміщеннями багатоквартирного житлового будинку шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва відмовити.

В обґрунтування зустрічного позову посилається на те, що ОСОБА_1 самочинно звела капітальні конструкції, що перешкоджає у користуванні ОСОБА_3 допоміжними приміщеннями багатоквартирного житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

У підготовчому засіданні представник відповідачки підтримала зустрічну позовну заяву, просила прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду з первісним позовом.

У підготовчому засіданні позивач та її представник заперечували проти прийняття зустрічної позовної заяви, оскільки вважаються, що даний спільний розгляд є недоцільним та призведе до затягування розгляду справи.

Дослідивши матеріали зустрічного позову, суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви за таких обставин.

У відповідності до вимог ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20.03.2019 у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду, взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Згідно з постановами Верховного Суду від 17.05.2021 у справі №910/18778/20, від 22.04.2019 року у справі №914/2236/18, суд позбавлений широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову; умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.

У постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі № 908/1688/20 вказано, що зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Таким чином, при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову суд вирішує наступні питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову. Мається на увазі ситуація, коли зустрічний позов об`єктивно є обґрунтованим, пов`язаним з первісним позовом та спільний їх розгляд не тільки є доцільним, а часто і необхідним.

Задоволення зустрічного позову зазвичай повністю або частково виключає задоволення первісного позову.

Суд звертає увагу, що задоволення зустрічного позову в даному випадку не доводить відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову, який за наявності визначених законом підстав, також може бути задоволеним. Так само і відмова в задоволенні одного з позовів не свідчитиме про наявність підстав для автоматичного задоволення іншого позову. Ухвалення рішень за кожним з позовів залежатиме від того, чи будуть доведені сторонами обставини, які мають значення для справи і на які вони посилаються як на підставу своїх вимог.

Враховуючи те, що спільний розгляд зустрічної позовної заяви не є доцільним, оскільки незважаючи на те, що обидва позови виникають з одних правовідносин, однак прийняття судом зустрічного позову значно ускладнить вирішення справи, істотно розширить предмет доказування, що лише сприятиме затягуванню часу, а тому суд прийшов до переконання про відмову у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду разом з первісним позовом.

Беручи до уваги те, що вирішення питання про прийняття в провадження зустрічного позову є правом суду, суд приходить до висновку про необхідність відмови відповідачу у прийнятті зустрічної позовної заяви, однак, це не позбавляє останнього права звернутись до суду із зазначеним позовом в загальному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 193, 194, 260, 261, ч. 4 ст. 274 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Крічфалушій Л.І. про прийняття зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Теребовлянської міської ради, Теребовлянського бюро технічної інвентаризації, третьої особи, на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні допоміжними приміщеннями багатоквартирного житлового будинку шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва відмовити.

Повернути ОСОБА_3 її зустрічний позов до ОСОБА_1 , Теребовлянської міської ради, Теребовлянського бюро технічної інвентаризації, третьої особи, на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні допоміжними приміщеннями багатоквартирного житлового будинку шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва.

Позивачу ОСОБА_3 роз`яснити, що її зустрічний позов до ОСОБА_1 , Теребовлянської міської ради, Теребовлянського бюро технічної інвентаризації, третьої особи, на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні допоміжними приміщеннями багатоквартирного житлового будинку шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва вона вправі подати до Теребовлянського районного суду Тернопільської області для розгляду в загальному порядку.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Учасники справи мають право подати апеляційну скаргу на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення(виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий Малярчук В.В.