Справа № 308/3309/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

23 січня 2025 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Данко В.Й.,

за участю:

секретаря судового засідання Павлюх Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ужгороді в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, орган опіки та піклування Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про усунення перешкод у спілкуванні з онуком, визначення порядку та способу участі в його вихованні

в с т а н о в и в:

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла позовна заява від ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 (далі позивачка) до ОСОБА_2 РНОКПП НОМЕР_2 , остання відома адреса проживання: АДРЕСА_2 (далі відповідачка) про визначення порядку та способу участі у вихованні внука.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачка заборонила позивачці бачитися із онуком, не привозить дитину за місцем проживання позивачки. Стан здоров`я дитини та умови її проживання позивачці невідомі, що спричиняє їй моральні страждання оскільки позивачка сильно прив`язана до онука.

Відповідачка правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалася, що відповідно до частини 2 статті 191 ЦПК України не перешкоджає розгляду та вирішенню справи по суті за наявними матеріалами.

Третя особа правом на подання пояснень щодо позову не скористалася.

Ухвалою від 23.02.2024 суддя залишив позовну заяву без руху.

Ухвалою від 04.03.2024 суддя прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та витребував додаткові докази.

Ухвалою від 16.10.2024 суд замінив третю особу та витребував додаткові докази.

Ухвалою від 13.11.2024 суд застосував відносно третьої особи захід процесуального примусу у виді штрафу.

Ухвалою від 10.01.2025 суд скасував ухвалу суду від 13.11.2024 про накладення штрафу.

Ухвалою від 10.01.2025 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання учасники процесу не з`явилися, належним чином повідомлені про час, дату і місце його проведення, клопотання про відкладення не подали, від представника позивачки і представниці третьої особи надійшли заяви про розгляд справи без участі, в яких вони вказали, що не заперечують проти заочного розгляду справи.

Частиною 1 статті 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Зважаючи на викладене та із урахуванням того, що представник позивача не заперечив проти вирішення справи на підставі наявних у ній доказів, суд розглядає справу відповідно до частини 4 статті 223ЦПК України (заочно).

Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

ОСОБА_1 являється бабусею ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а ОСОБА_2 матір`ю останнього. Дитина проживає разом із матір`ю, що підтверджується висновком органу опіки та піклування, підготовленим третьою особою.

З обставин справи вбачається відсутність між сторонами згоди щодо порядку та способу участі бабусі у вихованні онука.

Згідно з висновком органу опіки та піклування години побачення дитини з бабусею рекомендовано визначити так:

-3-4 рази на місяць (субота з 10.00-19.00 год., неділя з 10.00-16.00 і од.) за бажанням дитини та попередньою домовленістю з матір`ю дитини;

-щодо вимоги визначити часи побачення з дитиною у будні дні, дні народження, деякі державні і церковні свята то таке спілкування можливе за бажанням дитини та виключно за попередньою домовленістю з матір`ю.

Вважаючи свої права порушеними, позивачка звернулася до суду з відповідним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд виходив з такого.

Пунктами 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.

Батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини (частина перша статті 151 СК України).

Главою 21 СК України визначено особисті немайнові права та обов`язки інших членів сім`ї та родичів.

Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Частиною першою статті 263 СК України встановлено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частина друга статті 159 СК України).

Конструкція статті 159 СК України свідчить про те, що законодавець розмежовує вимоги про встановлення способу участі у вихованні дитини та про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні.

Повага до приватного і сімейного життя є важливими правами, захист яких гарантується Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. У прецедентній практиці Європейського суду з прав людини поняття «сімейне життя» у розумінні статті 8 Конвенції отримало достатньо широке тлумачення, не обмежується лише шлюбними відносинами, а може охоплювати й інші фактичні «сімейні зв`язки», зокрема, відносини між дитиною та близькими родичами (наприклад, бабою та дідом), оскільки останні можуть відігравати суттєву роль у сімейному житті.

Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами (див.: постанову Верховного Суду від 19 вересня 2018 року, справа № 756/7995/15-ц, провадження № 61-15037св18).

Стаття 8 Конвенції, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються, зокрема, і на відносини між бабою, дідом та внуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Крускіч проти Хорватії» від 25 листопада 2014 року). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і внуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми внуками передбачає насамперед право підтримувати звичайні стосунки з внуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ЄСПЛ «Богоносови проти Росії» від 05 березня 2019 року).

Крім того, «сімейне життя» у розумінні статті 8 Конвенції може існувати між бабою і дідом та внуками, якщо між ними існують достатньо тісні сімейні зв`язки (справа «Ген та інші проти України» заяви № 41596/19 та № 42767/19, рішення від 10 чернвя 2021 року).

Під правом на повагу до сімейного життя баби та діда по відношенню до своїх онуків в першу розуміється право на підтримання нормальних стосунків між бабою або дідом та онуками шляхом контактів з ним. Такі контакти зазвичай відбуваються за згодою особи, яка несе батьківську відповідальність, а це означає, що доступ бабусі, дідуся до онука, як правило, здійснюється на розсуд батьків дитини.

У постанові Верховного Суду від 22 липня 2020 року у справі № 295/13297/18 (провадження № 61-8094св20) вказано, що законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється у: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина, не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби, діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (частини друга, третя статті 257 СК України). Верховний Суд зазначив, що апеляційний суд не вирішив заявлений у справі спір з урахуванням вказаних вище норм права, порушив принцип правової визначеності, оскільки не визначив способи участі позивача у вихованні внука (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

У постанові Верховного Суду від 07 грудня 2022 року у справі № 711/8611/20 (провадження № 61-9806св22) враховано інтереси малолітніх дітей та конкретні обставини справи, визначено порядок спілкування баби з онуками, оскільки це забезпечує якнайкращі інтереси дітей. Сама по собі наявність неприязних відносин між сторонами не є доказом, що останні створюють перешкоди позивачу у питаннях, пов`язаних з вихованням дітей.

У постанові Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 607/1377/22 (провадження № 61-11704св22) зазначено, що при вирішенні спору суди попередніх інстанцій не врахували, що задоволення вимоги про зобов`язання відповідачки не чинити перешкоди позивачам у спілкуванні з онуками можливе лише у разі наявності перешкод позивачам з боку відповідача. З урахуванням обставин, встановлених судами та які визнавалися учасниками справи, відсутні підстави вважати, що відповідач чинить позивачам будь-які перешкоди у спілкуванні з їх онуками. Тому суди зробили неправильний висновок про задоволення цієї позовної вимоги. З урахуванням того, що сторонами не погоджено способи участі позивачів у вихованні онуків (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, суди обґрунтовано встановили наявність підстав для визначення порядку участі позивачів у спілкуванні та у вихованні онуків шляхом надання їм можливості бачитися з дітьми у визначені дні.

У постанові від 06 квітня 2023 року у справі № 466/3563/19 (провадження № 61-5280св22) Верховний Суд, залишаючи без змін рішення судів попередніх інстанцій про відмову у задоволенні позову про усунення перешкод у спілкуванні, також про встановлення способу участі у спілкуванні з онукою, виходив з того, що суди встановили, що в добровільному порядку сторони не дійшли згоди щодо визначення порядку спілкування бабусі та дідуся з онуком, врахували висновок органу опіки та піклування, наданий відповідно до вимог статей 19, 159, 263 СК України, відсутність доказів негативного впливу позивачів на дитину, тому з урахуванням інтересів дитини зробили обґрунтований висновок про часткове задоволення позову.

У постанові Верховного Суду від 14 червня 2023 року у справі № 462/5189/20 (провадження № 61-11621св21) зазначено, що суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, виходив з того, що дід має право спілкуватись зі своїм онуком, брати участь у його вихованні, тому дійшов висновку про визначення способів участі діда у вихованні онука та у спілкуванні з ним шляхом встановлення систематичних побачень. Час, місце і періодичність побачень суд визначив з урахуванням віку та інтересів дитини. У зазначеній справі суди попередніх інстанцій у задоволенні позовної вимоги про усунення перешкод відмовили, водночас позовну вимогу про встановлення способу часті у вихованні онука задовольнили.

У справі, яка розглядається, фактичні обставини справи, встановлені судом, свідчать про те, що між позивачкою та відповідачкою виникають взаємні непорозуміння щодо виховання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як відображено у висновку органу опіки, дитина проживає у селі Порошково, навчається у 1 класі, тому в інтересах дитини є доцільним встановити графік зустрічей, який не буде порушувати режим дня дитини та навчання, не буде відривати її від нормального, звичайного для дитини середовища та не заважатиме нормальному існуванню.

У зв`язку з цим суд вважає, що позивачці необхідно визначити такі способи у вихованні та спілкуванні з онуком:

-побачення кожної третьої суботи місяця з 10 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. за місцем проживання позивачки за бажанням дитини та за попереднім погодженням з відповідачкою;

-побачення у кожні другу та четверту неділю місяця з 10 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв. за місцем проживання позивачки за бажанням дитини та за попереднім погодженням з відповідачкою;

-побачення на день народження онука кожного року ІНФОРМАЦІЯ_2 з 12 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. за бажанням дитини та за попереднім погодженням з відповідачкою;

-побачення на релігійні свята: Пасха (за григоріанським календарем), Різдво (25 грудня кожного року), День Святої Трійці (за григоріанським календарем) з 10 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. за місцем проживання ОСОБА_1 за бажанням дитини та за попереднім погодженням з відповідачкою;

-побачення ІНФОРМАЦІЯ_3 (день народження баби) з 11 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. за бажанням дитини та за попереднім погодженням з відповідачкою;

-побачення щороку 7 днів спільного відпочинку в зимовий період та 7 днів спільного відпочинку в літній період за бажанням дитини та за попереднім погодженням з відповідачкою;

-можливість спілкування з онуком засобами телефонного зв`язку за бажанням дитини та за попереднім погодженням з відповідачкою;

-побачення кожного першого понеділка та четверга місяця з 10 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. з можливістю змінювати дні за бажанням дитини та за попередньою домовленістю з матір`ю дитини ОСОБА_4 відповідно до графіку її роботи.

Судом не встановлено, що спілкування бабусі з онуком у визначений спосіб може негативно вплинути на дитину.

Визначенний спосіб участі баби у вихованні дитини, та часу їхнього спілкування не виключає підтримки зв`язків між сторонами в інших формах за їх погодженням та можливості вирішення позивачкою з відповідачкою (матір`юдитини) спільно інших питань, що стосуються виховання дитини.

Із урахуванням встановлених обставин та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд доходить до висновку, що позовні вимоги щодо способу участі у вихованні онука та спілкуванні з ним підлягають частковому задоволенню з наведених вище підстав.

На переконання суду, встановлений спосіб спілкування бабусі з онуком відповідає якнайкращим інтересам дитини, які, у свою чергу, переважають над інтересами сторін. При цьому, з урахуванням вікових змін дитини, її розвитку та потреб, ставлення до бабусі, відсутні обмеження щодо подальшої (у майбутньому) зміни встановленого судом способу участі у вихованні онука та спілкуванні з ним.

Згідно з частиною 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Підсумовуючи викладене, суд доходить до висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог.

Відповідно до статті 141 ЦПК України судові витрати у вигляді судового збору слід стягнути з відповідачки.

Керуючись статтями 12, 13, 18, 81, 133-141, 259, 263-265 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

позов задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 такі способи у вихованні та спілкуванні з онуком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

-побачення кожної третьої суботи місяця з 10 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. за місцем проживання ОСОБА_1 за бажанням дитини та за попереднім погодженням з ОСОБА_2 ;

-побачення у кожні другу та четверту неділю місяця з 10 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв. за місцем проживання ОСОБА_1 за бажанням дитини та за попереднім погодженням з ОСОБА_2 ;

-побачення на день народження онука ОСОБА_3 кожного року 07 липня з 12 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. за бажанням дитини та за попереднім погодженням з ОСОБА_2 ;

-побачення на релігійні свята: Пасха (за григоріанським календарем), Різдво (25 грудня кожного року), День Святої Трійці (за григоріанським календарем) з 10 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. за місцем проживання ОСОБА_1 за бажанням дитини та за попереднім погодженням з ОСОБА_2 ;

-побачення ІНФОРМАЦІЯ_3 (день народження баби) з 11 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. за бажанням дитини та за попереднім погодженням з ОСОБА_2 ;

-побачення щороку 7 днів спільного відпочинку в зимовий період та 7 днів спільного відпочинку в літній період за бажанням дитини та за попереднім погодженням з ОСОБА_2 ;

-можливість спілкування з онуком засобами телефонного зв`язку за бажанням дитини та за попереднім погодженням з ОСОБА_2 ;

-побачення кожного першого понеділка та четверга місяця з 10 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. з можливістю змінювати дні за бажанням дитини та за попередньою домовленістю з матір`ю дитини ОСОБА_2 відповідно до графіку її роботи.

У задоволенні решти позову відмовити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: В.Й. Данко