Справа № 355/2225/24
Провадження № 2/355/236/25
23 січня 2025 року Баришівський районний суд Київської області
у складі: головуючого-судді Чехова С.І.
за участю секретаря Котенко Л.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Баришівка за правилами спрощеного позовна провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
До суду звернулась позивачка ОСОБА_1 з позовною заявою у якій просить розірвати шлюб з відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстрований 06 вересня 2019 року у Дніпровському районі у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві за актовим записом №2346.
Свої позовні вимоги обґрунтувала тим, що 06 вересня 2019 року між позивачкою та відповідачем ОСОБА_2 укладено шлюб, який був зареєстрований у Дніпровському районі міста Києва відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, складено відповідний актовий запис №2346 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 06 вересня 2019 року .У шлюбі в них народилась донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Одруження з відповідачем ОСОБА_2 виявилося невдалим, сім`я розпалась, а тому ми не підтримуємо подружніх стосунків, зникло взаєморозуміння і взаємоповага. За час перебування у шлюбі між ними досить часто виникали непорозуміння та сварки з різних причин, оскільки вони мають психологічно несумісні характери та погляди на сімейне життя, права та обов`язки чоловіка і жінки у шлюбі, у зв`язку з чим при вирішені повсякденних питань вони не могли дійти згоди. Кожен з них живе окремим життям та своїми інтересами. Вона вважає, що строк на примирення не виправить стан їхніх відносин, а спроби примирення між ними не приносять жодних результатів. Збереження шлюбу суперечить їх інтересам, оскільки вона не має наміру бути в зареєстрованому шлюбі з чоловіком, з яким вона, не бажає сумісно проживати в подальшому.
Позивач ОСОБА_1 до судового засідання не з`явилась, однак повідомила суд про можливість розгляду позовної заяви без її участі, просила задовольнити позовні вимоги.
Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання не з`явився, був належно повідомлений про час, місце розгляду справи на 16 грудня 2024 року о 12 годині 45 хвилин однак повернувся поштовий конверт з ухвалою суду та копією позовної заяви з додатками, в довідці про причину повернення зазначено «за закінченням терміну зберігання», далі повідомлявся через веб-сайт Судової влади України на 23 січня 205 року о 10 годині 00 хвилин, причину неявки до суду не повідомив яку слід вважати неповажною.
Суд прийшов до такого висновку відповідно до п.п.3,4 ч.8, ч.11 ст.128 ЦПК України слід, що днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до положень ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши матеріали справи у повному обсязі суд приходить до думки про можливе задоволення позовних вимог оскільки:
Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Як слід з копії паспорта, позивач ОСОБА_1 є громадянкою України.(а.с.6)
З копії паспорту відповідача ОСОБА_2 слід, що він є громадянином України.(а.с.9)
Згідно копії свідоцтва про шлюб ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрували шлюб 06 вересня 2019 року про що зроблено актовий запис №2346 за місцем реєстрації у Дніпровському районному у місті Києві відділі реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. Після реєстрації шлюбу прізвище чоловіка ОСОБА_5 , дружини ОСОБА_5 . (а.с.11)
Відповідно до копії свідоцтв про народження сторони мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .(а.с.12)
Згідно довідки старости Корніївського старостинського округу Петра Вілянського Баришівської селищної ради Броварського району Київської області слід, що позивачка ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована та проживає за адресою АДРЕСА_1 разом з нею проживає донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 13)
Відповідно до ч.2 ст.112 СК України Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення .
Отже, було встановлено, що позивачка не бажає знаходитись у шлюбі з відповідачем, вимоги позивачки законні та підлягають задоволенню, збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення.
Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивачка при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право залишити його після розірвання шлюбу.
Позивачка не просила змінити після розірвання шлюбу прізвище на дошлюбне, суд з таких підстав не розглядає питання щодо повернення дошлюбного прізвища.
Згідно ч. 2 ст.114, абз. 2 ч. 3 ст.115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідно до ч.1 п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, слід, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Отже, сплачений судовий збір стороною позивача повинен бути стягнутий з сторони відповідача, оскільки позовні вимоги позивача були задоволені.
Керуючись ст. ст. 104, 105, 110, 112-114 СК України, ст. ст.4, 7, 10, 11, 81, 130, 141, 223, 247,263-266,274 ЦПК України,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (дошлюбне прізвище ОСОБА_6 ) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований 06 вересня 2019 року, актовий запис №2346 Дніпровським районним у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок сплачений нею судовий збір під час подачі позовної заяви до суду.
Заочне рішення може бути переглянуто судом який його ухвалив за письмовою заявою відповідача , поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити рішення в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 30 днів, з дня його проголошення, шляхом направлення скарги через Баришівський районний суд.
Рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Баришівського

районного суду С. І. Чехов