Провадження №2-о/522/24/25
У Х В А Л А

28 січня 2025 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

у складі: судді - Бондар В.Я.,

за участю присяжних Акішенко Т.М.

Саханєнко С.Є.,

за участю секретаря судового засідання - Єрганінової К.В.,

розглянувши у закритому судовому засіданні у м. Одесі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про усиновлення, заінтересовані особи: Служба у справах дітей Одеської міської ради, ОСОБА_2 , орган опіки та піклування Приморської районної адміністрації Одеської міської ради,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 01.10.2024 звернувся до Приморського районного суду міста Одеси з заявою про усиновлення неповнолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 03.10.2024 заяву було залишено без руху, заявнику надано 10-денний термін для усунення недоліків заяви про усиновлення.

В ухвалі вказано, що заявником не зазначено відомості та не додано до заяви письмову згоду матері дитини на усиновлення; довідку про медичний стан здоров`я заявника; довідку про стан здоров`я дитини (передбачено ст. 224 СК України); докази на спростування обставин наведених у ст. 212 СК України). Також було звернуто увагу заявника на те, що ОСОБА_1 просить витребувати від заінтересованої особи - Подільської районної державної адміністрації Служби у справах дітей висновок щодо доцільності усиновлення, при тому, що заінтересованою особою зазначено: Служба у справах дітей Одеської міської ради.

До суду 21.10.2024 надійшла заява ОСОБА_4 до якої на виконання ухвали підтвердив своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, інших обов`язкових відомостей, передбачених ст. 212, 224 СК України та ст. 311 ЦПК України, ОСОБА_4 не надав.

Зокрема, відсутні письмова (нотаріально посвідчена) згода матері дитини на усиновлення; довідка про медичний стан здоров`я заявника; довідка про стан здоров`я дитини (передбачено ст. 224 СК України); докази на спростування обставин наведених у ст. 212 СК України).

Недоліки заяви ОСОБА_4 не усунув, однак, з метою надання заявнику доступу до правосуддя, суд ухвалою від 23.10.2024 провадження у справі було відкрите, залучено орган опіки та піклування Приморської районної адміністрації Одеської міської ради в якості заінтересованої особи, призначено закрите судове засідання на 03.12.2024. Встановлено ОСОБА_4 час до першого судового засідання для подання доказів необхідних для розгляду заяви про усиновлення, вказаних у даній ухвалі та в ухвалі від 03 жовтня 2024 року про залишення заяви без руху.

До суду 18.11.2024 надійшло клопотання ОСОБА_4 про долучення доказів, а саме нотаріально посвідчена заява ОСОБА_5 , медична довідка про стан здоров`я ОСОБА_3 , довідка про здійснення грошового забезпечення та додаткової винагороди заявнику та довідка про те, що ОСОБА_4 бере участь в бойових діях з 09.10.2024.

У зв`язку з неявкою учасників справи у судове засідання 03.12.2024 розгляд справи було відкладено на 28.01.2025.

ОСОБА_4 13.01.2025 долучив до справи висновок про стан здоров`я заявника ОСОБА_4 .

У судовому засіданні 28.01.2025 представника органу опіки та піклування Приморського районної адміністрації Одеської міської ради Гаврилюка А.А. вказував на наявність підстав для залишення заяви без розгляду, представник служби у справах дітей Одеської міської ради Чеботарьової А.О. підтримала наявність підстав для залишення заяви без розгляду.

ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду повідомлені належним чином. Заявник з клопотаннями про відкладення розгляду справи, зупинення провадження у справі не звертався.

Згідно ч.1 ст. 313 ЦПК України, суд розглядає справу про усиновлення дитини за обов`язковою участю заявника, органу опіки та піклування або уповноваженого органу виконавчої влади, а також дитини, якщо вона за віком і станом здоров`я усвідомлює факт усиновлення, з викликом заінтересованих та інших осіб, яких суд визнає за потрібне допитати.

Особи, які не можуть бути усиновлювачами визначені ст. 212 СК України. Заявник не надав всіх необхідних доказів для виключення всіх визначених вказаною статтею обставин, що перешкоджають особі усиновити дитину.

За ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 43 ЦПК України передбачені права та обов`язки учасників справи. Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. Користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п.3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно ч.3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому, позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Заявник ОСОБА_4 сповіщений про час, дату та місце судового розгляду належним чином, однак не з`явився в судове засідання, в той час як розгляд справи про усиновлення розглядається за обов`язковою участю заявника.

Відтак норми ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення в даному разі питання про залишення заяви без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення заявника про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання.

Поряд з цим, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Відтак, суд зобов`язаний відповідним чином реагувати на недобросовісні дії заявника та залишати заяву без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого заявника, участь якого є обов`язковою.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, виходячи з аналізу чинного законодавства, суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду, адже ОСОБА_4 двічі не з`явився у судове засідання, в той час як його участь у справі є обов`язковою. Крім того, не надав всіх необхідних документів для розгляду заяви про усиновлення та не звертався до служби у справах дітей з метою ініціювання питання надання висновку щодо доцільності / недоцільності усиновлення.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 44, 130, 223, 257, 258, 260, 353, 354 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про усиновлення, заінтересовані особи: Служба у справах дітей Одеської міської ради, ОСОБА_2 , орган опіки та піклування Приморської районної адміністрації Одеської міської ради - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали суду складено 28 січня 2025 року.

Суддя: В.Я.Бондар

Присяжні: С.Є.Саханєнко

Т.М.Акішенко