Справа № 703/2348/24
УХВАЛА

22 січня 2025 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Биченка І.Я.,

за участю

секретаря судового засідання Литвин Г.Т.,

представника позивача адвоката Тарасенка А.Ю.,

представника відповідача адвоката Ткач В.В.,

провівши підготовче судове засіданні у залі суду у м. Сміла по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна об`єктом спільною сумісною власністю та поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з відповідача 1/2 частки коштів, отриманих від продажу автомобіля марки «БМВ» у розмірі 839100,00 грн.

Ухвалою суду від 20 травня 2024 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом, а її розгляд вирішено проводити за правилами загального позовного провадження.

20 червня 2024 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 , підписана його представником - адвокатом Семенюк О.Г., до ОСОБА_1 про визнання автомобіля марки «БМВ», моделі Х6, 2016 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 , таким, що являвся особистою приватною власністю ОСОБА_2 , а також про визнання грошових коштів, отриманих від продажу вказаного автомобіля у сумі 49000 грн., особистою приватною власністю позивача за зустрічним позовом.

У зв`язку з недотриманням вимог ст. 175 ЦПК України, а також у зв`язку з недоплатою судового збору суд ухвалою від 18 грудня 2024 року залишив зустрічну позовну заяву без руху.

У наданий судом строк позивач за зустрічним позовом частково усунув недоліки позову, однак не доплатив судовий збір у визначеному судом розмірі. Водночас, направив до суду клопотання, в якому просив зменшити розмір судового збору до 1211,20 грн. Зазначив, що він не має можливості оплатити зазначений судовий збір, оскільки ніде не працює і не отримує жодного доходу, на підтвердження чого приєднав довідку форми ОК-5. Правовими підставами клопотання позивач за зустрічним позовом зазначив ст. 8 Закону України «Про судовий збір», зокрема те, що суд може зменшити розмір судового збору, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

В підготовче судове засідання з`явився представник позивача адвокат Тарасенко А.Ю. та представник відповідача адвокат Ткач В.В.

Представник позивача просив залишити без розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 , оскільки ним не виконано в повній мірі ухвалу суду та не сплачено судовий збір.

Представник відповідача просила задовольнити клопотання про зменшення судового збору з викладених у ньому підстав та прийняти до спільного розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 .

Суд, вирішуючи клопотання про зменшення судового збору, а також питання про прийняття зустрічної позовної заяви до розгляду, приходить до наступного.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до змісту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Закон України «Про судовий збір» визначає обов`язок особи, яка звертається до суду за захистом свого майнового, немайнового права та/або обов`язку, здійснити сплату судового збору. Такий обов`язок справляння судового збору є законним фінансовим обмеженням та убезпечує від надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (див. постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Для зменшення розміру судового збору особа має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для задоволення клопотання такої особи.

Водночас, обставини, зазначені у змісті клопотання, та надані на їх підтвердження докази, на думку суду, не є безумовними підставами для зменшення ОСОБА_2 розміру судового збору, оскільки не підтверджують з достовірністю його майновий стан, з урахуванням того, що суду не надано відомостей про наявність рухомого чи нерухомого майна, рахунків у банківських установах, тощо.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі № 990/13/23 зазначено, що документ про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи особи, який сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи.

Суд звертає увагу на те, що оскільки ОСОБА_3 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою в 2024 році, тому на підтвердження свого скрутного матеріального становища він мав надати докази про отримані ним доходи за 2023 рік. Про те надана ним довідка форми ОК-5 не містить вказаних відомостей.

Крім того, згідно наданої ОСОБА_2 інформації його дохід за 2012 рік становив 1738,40 грн., за 2019 рік 25038,00 грн,, за 2020 рік 43615,00 грн., за 2021 рік 72500,00 грн., за 2022 рік 13000,00 грн. Тобто, його сукупний розмір доходу за десять років становив 155891,40 коп.

Разом з тим, за змістом зустрічної позовної заяви у 2022 році він за особисті кошти придбав автомобіль, вартість якого становила 21460 доларів США, а потім сплатив кошти за його розмитнення у сумі 220000 грн., що значно перевищує його дохід, отриманий за 10 років згідно наданої ним довідки.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що надані документи є недостатніми доказами на підтвердження скрутного майнового стану заявника.

Таким чином, ОСОБА_2 необхідно надати належні документи на підтвердження права на зменшення розміру судового збору або доплатити судовий збір за подання зустрічної позовної заяви у визначеному судом розмірі.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду, а з боку держави не повинні чинитися правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

А тому, ОСОБА_2 необхідно забезпечити доступ до незалежного і безстороннього вирішення спору за встановленою процедурою.

З урахуванням наведеного суд вбачає наявність підстав для продовження ОСОБА_2 встановленого судом процесуального строку для усунення недоліків зустрічної позовної заяви, а саме для подання до суду документу про сплату судового збору у розмірі 11955,93 грн.

Суд роз`яснює, що якщо у зазначений строк він не надасть суду доказів на підтвердження доплати судового здору, зустрічна позовна заява буде йому повернута.

Оскільки питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви не може бути розглянуте у даному підготовчому засідання, суд уважає за необхідне його відкласти.

На підставі наведеного, керуючись ст. 175, 177, 185, 193,194, 198, 258-261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Відмовити у задоволенні клопотання про зменшення ОСОБА_2 розміру судового збору.

Продовжити ОСОБА_2 встановлений судом процесуальний строк для усунення зазначених в ухвалі від 18 грудня 2024 року недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ним копії даної ухвали.

Підготовче судове засідання відкласти на 10 годину 00 хвилин 18 лютого 2025 року.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту підписання.

Суддя: І.Я. Биченко