Справа № 183/2967/20
№ 2/183/64/24

У Х В А Л А
24 січня 2025 року м. Самар
Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Городецького Д. І.
з секретарем судового засідання Пономаренко О.О.
представника позивача ОСОБА_1
розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсними договору купівлі-продажу, визнання недійсним договору довічного утримання, скасування заборони відчуження нерухомого майна, витребування майна з чужого незаконного володіння,
В провадженні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсними договору купівлі-продажу, визнання недійсним договору довічного утримання, скасування заборони відчуження нерухомого майна, витребування майна з чужого незаконного володіння.
25 листопада 2024 року на адресу суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_5 про залишення без розгляду нової позовної заяви ОСОБА_2 від 26.05.2024 року, з посиланням на те, що нормами Цивільного процесуального кодексу України передбачено вимоги до форми та змісту позову, недотримання яких має наслідком залишення позову без руху або повернення. Верховний Суд неодноразово висловлював правову позицію стосовно того, що процесуальним законом не передбачено право позивача на подання нових позовних заяв. У той же час, позивач подав «нову позовну заяву про визнання недійсними правочинів, витребування майна». У той же час, статтями 43, 49 ЦПК України не передбачене таке право позивача, та у разі перебування в суді на розгляді первісного позову, пред`явлення нового позову, в якому одночасно змінюються як підстави так і предмет позову.
Заслухавши думку учасників справи, суд приходить до нижченаведеного.
29 травня 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання недійсними договору купівлі-продажу.
У первісній позовній заяві ОСОБА_2 просив суд:
-визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , укладений 28.11.2019 року між ним, ОСОБА_2 і ОСОБА_3 ;
-скасувати запис про реєстрацію прав власності ОСОБА_3 на зазначену вище квартиру;
-стягнути з ОСОБА_3 на його користь на відшкодування завданої моральної шкоди 250 000,00 грн.
27.05.2024 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсними договору купівлі-продажу, визнання недійсним договору довічного утримання, скасування заборони відчуження нерухомого майна, витребування майна з чужого незаконного володіння. (позовна заява від 26.05.2024 року).
У позовній заяві від 26.05.2024 рокуОСОБА_2 просить суд:
-визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , укладений 28.11.2019 року між ним, ОСОБА_2 і ОСОБА_3 ;
-визнати недійсним договір довічного утримання, укладений 03.07.2020 року між ОСОБА_3 і ОСОБА_6 ;
-скасувати заборону відчуження нерухомого майна квартири, розташованоїза адресою: АДРЕСА_1 ;
-витребувати з незаконного володіння ОСОБА_6 на його, ОСОБА_2 нерухоме майно - квартиру, розташовануза адресою: АДРЕСА_1 .
У відповідності до п.2 ч.1 ст. 49 ЦПК України, 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Також нормами ч. 3 ст. 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
Враховуючи наведене, нормами Цивільного процесуального кодексу передбачене право позивача на збільшенн6я або зменшення розміру позовних вимог, та право змінити предмет або підстави позову.
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.
Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.
Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.
Суд приходить до висновку, що у позовній редакції позивачем підстави позову залишилися незмінними, позивачем змінено лише предмету позову.
Так, враховуючи те, що після подання позову спірне майно було відчужено ОСОБА_3 у відповідності до договору довічного утримання, позивач ОСОБА_2 , не змінюючи підстав позову, змінив предмет позову, тобто, певну матеріально-правову вимогу, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення заявивши вимоги про визнання недійсним договору довічного утримання, скасування заборон відчуження нерухомого майна та витребування нерухомого майна з незаконного володіння.
Враховуючи наведене, у задоволенні клопотання належить відмовити.
Виходячи з вищезазначеного, керуючись ст.43,49 ЦПК України, суд,
п о с т а н о в и в :
Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_5 про залишення без розгляду нової позовної заяви ОСОБА_2 від 26.05.2024 року.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвалу проголошено 24 січня 2025 року.

Суддя Д.І. Городецький