КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №370/1418/24 Головуючий у 1 інстанції: Білоцька Л.В.
провадження №22-ц/824/6252/2025 Головуючий суддя: Олійник В.І.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

22 січня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Олійника В.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Голумбовського Дмитра Геннадійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Макарівського районного суду Київської області від 03 жовтня 2024 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Макарівського районного суду Київської області від 03 жовтня 2024 року позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням, 28 грудня 2024 року адвокат Голумбовський Д.Г., який діє в інтересах ОСОБА_1 здав на пошту апеляційну скаргу, яку адресував Київському апеляційному суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 січня 2025 року вказану цивільну справу витребувано з Макарівського районного суду Київської області, яка надійшла 14 січня 2025 року.

Дослідивши матеріали справи, апеляційним судом встановлено, що апеляційну скаргу подано з пропуском строку на апеляційне оскарження.

В апеляційній скарзі адвокат Голумбовський Д.Г., який діє в інтересах ОСОБА_1 просить поновити строк на апеляційне оскарження вказавши, що ОСОБА_1 призваний по мобілізації та перебуває на військовій службі у в/ НОМЕР_1 , то дані обставини унеможливили його присутність в судовому засіданні та отримання ним рішення суду від 03 жовтня 2024 року поштовим відправленням.

Разом з тим, під час перебування у відпустці з 27 листопада 2024 року по 15 грудня 2024 року, ОСОБА_1 02 грудня 2024 року прибув за місцем своєї реєстрації в АДРЕСА_1 для вирішення побутових питань та подальшого прямування в м. Берлін (Німеччина) та в цей же день (02.12.2024 року) від сусідів отримав поштове відправлення, в якому містилось рішення суду, та яке було передано на його адресу працівником Укрпошти практично місяць назад.

Зазначає, що враховуючи викладені обставини раніше особисто отримати поштове відправлення ОСОБА_1 не мав фізичної можливості, що в свою чергу унеможливило оскаржити отримане рішення в строки, встановлені ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши доводи клопотання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Згідно вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів справи вбачається, що 03 жовтня 2024 року Макарівським районним судом Київської області ухвалено оскаржуване рішення.

Разом з тим, в матеріалах справи міститься заява адвоката Живаги О.В. про ознайомлення з матеріалами справи, до якої долучено ордер про надання правничої допомоги ОСОБА_1 №1726557 від 11 листопада 2024 року з відміткою адвоката про ознайомлення та отримання копії рішення (а.с. 124-125, т.1).

Згідно з ч.1 ст.64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Положеннями ч.7 ст.272 ЦПК України визначено, що якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Оскільки представник ОСОБА_1 - адвокат Живага О.В. отримав копію оскаржуваного рішення суду 11 листопада 2024 року особисто, а тому суд вважає, що період на подання апеляційної скарги з 11 грудня 2024 року по 28 грудня 2024 року (включно) пропущений без поважних причин.

При цьому слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Як наголошує у своїх рішенням Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім того, апеляційним судом також встановлено, що апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, а саме: до апеляційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зазначено, що "відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року N 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18)".

Як вбачається з матеріалів справи, предмет розгляду у цій справі не стосується соціального і правового захисту, як учасника бойових дій, а тому апелянту слід сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу суду у порядку та розмірі, визначених Законом України "Про судовий збір".

Підстави, розмір та порядок сплати судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п.1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» подання позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 6 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір, що становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Виходячи з наведеного, за подання даної апеляційної скарги апелянту необхідно сплатити судовий збір у розмірі 4 542 грн.

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором за такими реквізитами: рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783‚ банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Документи, що підтверджують сплату судових витрат подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Згідно ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати апелянту строк для усунення недоліків, а саме: надати обгрунтоване клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із наданням доказів поважності його пропуску та надати документи, що підтверджують сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст.ст. 354, 357 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу адвоката Голумбовського Дмитра Геннадійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Макарівського районного суду Київської області від 03 жовтня 2024 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали, в іншому випадку апелянту буде відмовлено у відкритті провадження у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.І. Олійник