Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2025 року справа № 545/4426/23

провадження № 2/542/163/25

Новосанжарський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Кашуби М.І.,

за участю секретаря судового засідання - Журавель О.В.,

представника позивачки адвоката Костенка В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Нові Санжари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватне підприємство Полтавське бюро технічної інвентаризації «Інвентаризатор» про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватне підприємство Полтавське бюро технічної інвентаризації «Інвентаризатор» про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, у якій просила визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк тривалістю в 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивачка мотивувала свої вимоги тим, що у грудні 2021 року від родичів їй стало відомо, про те, що рішенням Ленінського районного суду м. Полтави її батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було визнано померлим. Також вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_3 було оголошено померлим ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Чорний Потік Виноградівського району Закарпатської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначила, що у січні 2022 року вона звернулася до нотаріуса із заявою, у якій просила видати їй, як спадкоємиці за законом, після смерті батька свідоцтво про право на спадщину за законом на частину житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачка вказала, що не звернулася у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв`язку відсутністю свідоцтва про смерть спадкодавця належного зразку та наявними у неї тривалими хворобами. Також, в обґрунтування пропуску строку подання заяви посилалася на повномасштабне вторгнення рф на територію України, у зв`язку з чим вона була вимушена покинути територію України.

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 29.03.2024 відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання (а.с. 40).

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 18.04.2024 витребувано від Новосанжарської державної нотаріальної контори відомості чи заводилась спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 та у разі наявності такої спадкової справи витребувано належним чином її завірену копію (а.с. 54-55).

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 22.05.2024 витребувано від Новосанжарської державної нотаріальної контори відомості зі Спадкового реєстру щодо наявності спадкової справи після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 (а.с. 69-70).

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 09 вересня 2024 року витребувано від Новосанжарського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції - повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 104).

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 02 жовтня 2024 року витребувано від Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області інформацію щодо реєстрації місця проживання померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на момент його смерті та відомості щодо реєстрації за цією адресою інших осіб станом на 09.08.2016 (а.с. 114-115).

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 12 листопада 2024 року витребувано від Писарівської сільської ради Полтавського району Полтавської області інформацію щодо реєстрації місця проживання померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на момент його смерті та відомості щодо реєстрації за цією адресою інших осіб станом на 09.08.2016 (а.с. 136-137).

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 02 грудня 2024 року витребувано від Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області інформацію щодо реєстрації станом на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 інших осіб за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 148-149).

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 19 грудня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 156).

В судовому засіданні представник позивачки адвокат Костенко В.О. пояснення надав аналогічні викладеним у позові. Додатково зазначив, що у померлого спадкодавця була інша сім`я, тому позивачка протягом життя з ним не спілкувалась, у зв`язку з чим вона не була обізнана про факт смерті свого батька. Вказав, що з огляду на сплив тривалого часу, у позивачки не збереглась медична документація на підтвердження тривалих хвороб у неї. В свою чергу, документів на підтвердження перетину позивачкою державного кордону теж немає. Вказав також, що позивачка ще у 2022 році зверталась до суду з відповідною заявою про продовження їй строку прийняття спадщини, однак така заява їй була повернута судом. Просив задовольнити позовні вимоги.

Позивачка в судове засідання не з`явилася про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином.

Представник Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву, у якій просив розгляд справи здійснити без його участі та вказав, що під час ухвалення судом рішення покладається на розсуд суду (а.с. 158-159).

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору- приватного підприємства Полтавське бюро технічної інвентаризації «Інвентаризатор» в судове засідання не з`явився, у поданій до суду заяві від 19 червня 2024 року просив розгляд справи здійснити без його участі та вказав, що покладається на розсуд суду (а.с. 78).

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Суд, відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи, які не з`явилися.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 , батьком вказаний ОСОБА_2 , матір`ю ОСОБА_3 , актовий запис № 31.

Рішенням Ленінського районного суду м. Полтави від 29.07.2016 у справі № 553/2401/16-ц оголошено померлим ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Чорний Потік Виноградівського району Закарпатської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 від дня набрання рішенням законної сили. Рішення суду набрало законної сили 09 серпня 2016 року.

Згідно з повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 8, Новосанжарським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) було здійснено реєстрацію актового запису про смерть ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дата смерті - ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис № 2. Документ, що підтверджує факт смерті: рішення Ленінського районного суду м. Полтави від 29.07.2016 про оголошення фізичної особи померлою, справа № 553/2401/16-ц.

Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 73619960 від 17.08.2023 спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась.

За інформацією Новосанжарської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 10.05.2024 та від 07.06.2024 за даними алфавітних книг обліку спадкових справ після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась.

За даними інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 77693085 від 18.07.2024, спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 не заводилась.

Відповідно до довідок виконавчого комітету Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області № 2441/02.1-1-40 від 19.11.2024 та № 2612/02-1-1-40 від 10.12.2024, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 був зареєстрований до дня своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 за адресою: АДРЕСА_1 в 1/2 частині житлового будинку. Також вказано, що відсутні відомості в реєстрі територіальної громади про реєстрацію інших осіб за вказаною адресою на день смерті ОСОБА_2 .

Постановою приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Воронкової О.А. від 02.02.2022 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що пропущено строк для прийняття спадщини.

Відповідно до відміток у паспорті громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_2 , виданого на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , остання перебувала за межами України з 15.03.2022 по 29.06.2022.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, заслухавши пояснення представника позивача, встановивши на їх підставі фактичні обставини справи та характер спірних правовідносин, визначивши правові норми, що підлягають застосуванню, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню у зв`язку з наступним.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог.

Частина третя статті 1272 ЦК України може застосовуватись, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Такі висновки містяться у постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 та у постановах Верховного Суду від 18 січня 2018 року у справі № 198/476/16-ц, від 12 лютого 2018 року у справі № 712/656/15-ц, від 06 червня 2018 року у справі № 592/9058/17-ц, від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 20 вересня 2023 року у справі № 638/16540/20.

Крім того, у постанові від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 Верховний Суд дійшов висновку, що неспілкування позивача зі спадкодавцем внаслідок неприязних відносини між ними, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку.

Таким чином, необізнаність про смерть спадкодавця не є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 та, а також у постановах Верховного Суду від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 03 березня 2021 року у справі № 145/148/20, від 21 квітня 2022 року у справі № 296/12109/18.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 13 квітня 2023 року у справі № 607/13549/21 зазначено, що перебування спадкоємців за межами країни не є поважними причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, які унеможливили чи в інший спосіб перешкодили вчасно здійснити таку дію.

Враховуючи вищезазначені висновки Верховного Суду, наведені у цьому рішенні матеріальні та процесуальні норми права, приймаючи до уваги встановлені судом фактичні обставини справи, суд дійшов до висновку, що самі по собі необізнаність позивачки про смерть батька та тривале неспілкування з ним за відсутності інших істотних перешкод, не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, який у даній конкретній справі почав свій відлік з 09.08.2016.

В свою чергу, позивачка звернулась до нотаріальної контори лише у січні 2022 року, тобто зі спливом 5 років та 5 місяців.

Оцінюючи інші доводи позивачки суд доходить висновків про те, що вони також не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи.

Так, на підтвердження тривалих хвороб позивачки, про які вказано у позові, до суду не надано жодного доказу.

Тривале перебування позивачки за межами України теж не доведено під час судового розгляду справи. При цьому, надана копія паспорта громадянина України для виїзду за кордон з відмітками про дві дати 29.06.22 та 15.03.22 (за відсутності будь- яких інших даних, зокрема, про тривалість перебування за межами України), не є достатнім для висновку суду про дійсне тривале перебування позивачки за кордоном.

Факт звернення позивачки до суду ще у 2022 році також не підтверджує наявність у неї поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини. Між тим, доказів такого звернення до суду позивачем теж надано не було.

Водночас, позивачкою не наведено та в ході судового розгляду справи судом не встановлено інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини, які б могли свідчити про поважність причин пропуску зазначеного строку.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд дійшов висновку про відмову у позові, судові витрати у справі покладаються на позивача.

Керуючись ст. 4, 7, 10, 11, 12, 13, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватне підприємство Полтавське бюро технічної інвентаризації «Інвентаризатор» про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частин рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивачка: ОСОБА_1 , місце проживання, АДРЕСА_2 ;

представник позивачки адвокат Костенко Володимир Олександрович, адреса робочого місця: вул. Гололя, буд. 12 каб. 404, м. Полтава Полтавського району Полтавської області, 36000;

відповідач: Терешківська сільська рада Полтавського району Полтавської області, місцезнаходження: вул. Шевченка, 1 А, с. Терешки Полтавського району Полтавської області, 38762;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимого щодо предмета спору: приватне підприємство Полтавське бюро технічної інвентаризації «Інвентаризатор», місцезнаходження: пров. Романа Шухевича, 4, м. Полтава Полтавського району Полтавської області, 36000.

Суддя Новосанжарського районного суду

Полтавської області Кашуба М.І.

Повний текст рішення складено 23.01.2025.