Справа №464/349/25
пр № 2/464/771/25
У Х В А Л А

24 січня 2025 року м.Львів

Суддя Сихівського районного суд м.Львова Тімченко О.В., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

у с т а н о в и л а:

Позивач звернувся до Сихівського районного суду м.Львова із даним позовом у порядку цивільного судочинства, в якій просить розірвати шлюб з відповідачем.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи визначено судді Тімченко О.В.

Розглянувши матеріали заяви, суддя дійшов переконання про необхідність направлення цивільної справи за підсудністю з наступних підстав.

Пунктом 1 ч.1 ст.31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

У порядку ч.4 ст.263 ЦПК України при застосуванні норм права суд ураховує правову позицію Верховного Суду у постанові від 06 лютого 2024 року у справі № 463/1178/23, за якою територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа.

Як виснував Верховний Суд у постанові від 21 серпня 2019 року у справі № 752/22030/18 недотримання правил територіальної підсудності є безумовною та достатньою правовою підставою для скасування судового рішення (ст.378 ЦПК України).

Згідно з вимогами ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них (ч.2 ст.28 ЦПК України).

За положеннями ст.4 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» Єдиний державний демографічний реєстр, зокрема, використовується для обліку інформації про зареєстроване або задеклароване місце проживання (перебування) особи.

Декларування та реєстрація місця проживання (перебування) особи здійснюється з метою ведення офіційного листування та здійснення інших комунікацій з особою. Особа одночасно може мати лише одне задеклароване або одне зареєстроване місце проживання (перебування) ст.ст.3, 4 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні».

Ураховуючи наведене, законодавством чітко встановлений порядок декларування/реєстрації як місця проживання, так і місця перебування фізичної особи на території України, яке вимагає обов`язкового внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру про місце проживання або місце перебування особи.

За відомостями Єдиного державного демографічного реєстру, отриманими у порядку ст.187 ЦПК України, зареєстроване місце проживання відповідача за зазначеною адресою: АДРЕСА_1 .

Сихівський відділ соціального захисту управління соціального захисту департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради повідомив, що відповідно до Єдиної інформаційної бази про внутрішньо переміщених осіб відповідач у даному відділі соціального захисту не перебуває.

З урахуванням вищенаведених норм та фактичних обставин, відсутні передбачені законом підстави для розгляду даної справи Сихівським районним судом м.Львова, відтак таку за правилами ЦПК України справу слід передати за територіальною підсудністю Київському районному суду м.Харкова.

Правила підсудності справ за вибором позивача на позови про розірвання шлюбу, за відсутності обставин, передбачених ч.2 ст.28 ЦПК України, не поширюються.

Постановлення даної ухвали жодним чином не порушує право позивача доступу до правосуддя, оскільки передача справи до належного суду не обмежує процедуру вирішення спору.

Окремо слід звернути увагу, що цивільним процесуальним законодавством передбачено розгляд справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін (ст.279 ЦПК України), наявна можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку ст.212 ЦПК України чи заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності, як це передбачено ч.3 ст.211 ЦПК України. Позивачем у тексті позовної заяви викладено прохання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та без призначення судового засідання.

Керуючись ст.ст.31, 258-260 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и л а :

Передати цивільну справу № 464 /349/25 Київському районному суду м.Харкова.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 24 січня 2025 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Львівського апеляційного суду протягом 15 днів з дня проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Передачу справи здійснити не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження такої ухвали, а в разі подання апеляційної скарги - після залишення її без задоволення (ч.3 ст.31 ЦПК України).

Суддя Олена ТІМЧЕНКО