Провадження № 2/686/996/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2025 року Хмельницький міськрайонний суд в складі:

головуючого - судді Карплюка О.І.

при секретарі судового засідання Базарнику Є.Я.

з участю представника позивача ОСОБА_1

та представників відповідачів ОСОБА_2

ОСОБА_3

Мороз Т.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Хмельницького справу за позовом ОСОБА_4 до держави Україна в особі управління Служби безпеки України у Хмельницькій області, Хмельницької обласної прокуратури та державної казначейської служби України про відшкодування шкоди,

встановив:

ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до держави Україна в особі управління Служби безпеки України у Хмельницькій області, Хмельницької обласної прокуратури та державної казначейської служби України про стягнення з Державного бюджету України на його користь моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування, прокуратури і суду, в сумі 839333 грн. 33 коп., заробітку, який він втратив внаслідок незаконних дій за період з 23 вересня 2015 року по 26 квітня 2016 року, в розмірі 35502 грн. 70 коп. та сплаченої у зв`язку з поданням йому юридичної допомоги, суми в розмірі 150000 грн., посилаючись на те, що вироком Хмельницького міськрайонного суду від 26 квітня 2021 року його визнано невинуватим у пред`явленому обвинуваченні за ст. ст. 190 ч. 4, 358 ч. 3 та 358 ч. 4 КК України та виправдано у зв`язку із відсутністю в його діях складу цих кримінальних правопорушень. Під вартою він знаходився 44 місяці і 20 днів, а під слідством та судом 83 місяці і 28 днів. В трудових відносинах з ПАТ Хмельницькобленерго позивач перебував з 27 квітня 2015 року по 26 квітня 2016 року з посадовим окладом 4509 грн. на місяць. ІНФОРМАЦІЯ_1 у нього народилась донька ОСОБА_5 . Однак, він був позбавлений можливості брати участь у її догляді та вихованні. 26 липня 2021 року шлюб між ним та його дружиною ОСОБА_6 був розірваний в судовому порядку, оскільки вони не змогли відновити здорові сімейні відносини.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала.

Представник відповідача управління Служби безпеки України у Хмельницькій області проти позову заперечує, посилаючись на відсутність доказів, які б підтверджували незаконність вчинення процесуальних дій у кримінальному провадженні, порушення слідчим засад кримінального провадження, зміст моральної шкоди, характер, обсяг і тривалість моральних страждань, причиннно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та заподіяною моральною шкодою.

Представник відповідача Хмельницької обласної прокуратури проти позову заперечує, посилаючись на те, що слідчі та процесуальні дії проводилисі відповідно до вимог КПК України. Фактів незаконного затримання, тримання під вартою, проведення відповідних слідчих дій без дозволу слідчих суддів не встановлено. Відповідно до вимог ст. 8 ч. 2 Закону України Про Державний бюджет України на 2024 рік»розмір мінімальної заробітної плати, який застосовується як розрахункова величина для обчислення виплат за рішеннями суду, визначено на рівні 1600 гривень. Крім того, позивачем не дотримано порядку відшкодування суми, сплаченої ним у зв`язку з наданням йому юридичної допомоги.

Представник відповідача державної казначейської служби України проти позову заперечує, посилаючись на те, що вона не відповідає за зобов`язаннями держави. Відповідно до вимог ст. 8 Закону України Про Державний бюджет України на 2024 рік»розмір мінімальної заробітної плати, який застосовується як розрахункова величина для обчислення виплат за рішеннями суду, визначено на рівні 1600 гривень. Крім того, зазначає, що гонорар адвоката має бути розумним та враховувати витрачений ним час.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.

Так, відповідно до вимог ст. 1176 ч. ч. 1 та 2 ЦК України шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом.

Відповідно до вимог ст. 2 ч. 1 Закону України Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках: 1) постановлення виправдувального вироку суду; 1-1) встановлення в обвинувальному вироку суду чи іншому рішенні суду (крім ухвали суду про призначення нового розгляду) факту незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують чи порушують права та свободи громадян, незаконного проведення оперативно-розшукових заходів; 2) закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати; 4) закриття справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 3 цього Закону у наведених в ст. 1 цього Закону випадках громадянинові відшкодовуються (повертаються): 1) заробіток та інші грошові доходи, які він втратив внаслідок незаконних дій; 2) майно (в тому числі гроші, грошові вклади і відсотки по них, цінні папери та відсотки по них, частка у статутному фонді господарського товариства, учасником якого був громадянин, та прибуток, який він не отримав відповідно до цієї частки, інші цінності), конфісковане або звернене в доход держави судом, вилучене органами досудового розслідування, органами, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, а також майно, на яке накладено арешт; 3) штрафи, стягнуті на виконання вироку суду, судові витрати та інші витрати, сплачені громадянином; 4) суми, сплачені громадянином у зв`язку з поданням йому юридичної допомоги; 5) моральна шкода.

Відповідно до вимог ст. 4 ч. ч. 1, 5 та 6 цього Закону відшкодування шкоди у випадках, передбачених п. п. 1, 3-5 ст. 3 цього Закону, провадиться за рахунок коштів державного бюджету. Розмір сум, які передбачені п. 1 ст. 3 цього Закону і підлягають відшкодуванню, визначається з урахуванням заробітку, не одержаного громадянином за час відсторонення від роботи (посади), за час відбування кримінального покарання чи виправних робіт як адміністративного стягнення. Відшкодування моральної шкоди провадиться у разі, коли незаконні дії органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду завдали моральної втрати громадянинові, призвели до порушення його нормальних життєвих зв`язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру.

Відповідно до вимог ст. 12 ч. 1 цього Закону розмір відшкодовуваної шкоди, зазначеної в п. п. 1, 3, 4 ст. 3 цього Закону, залежно від того, який орган провадив слідчі (розшукові) дії чи розглядав справу, у місячний термін з дня звернення громадянина визначають відповідні органи, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратура і суд, про що виносять постанову (ухвалу). Якщо кримінальне провадження закрито судом при розгляді кримінальної справи в апеляційному або касаційному порядку, зазначені дії провадить суд, що розглядав справу у першій інстанції.

Відповідно до вимог ст. 13 цього Закону питання про відшкодування моральної шкоди за заявою громадянина вирішується судом відповідно до чинного законодавства в ухвалі, що приймається згідно з ч. 1 ст. 12. Розмір моральної шкоди визначається з урахуванням обставин справи в межах, встановлених цивільним законодавством. Відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством чи судом провадиться виходячи з розміру не менше одного мінімального розміру заробітної плати за кожен місяць перебування під слідством чи судом.

Відповідно до вимог ст. 23 ч. ч. 1 та 2 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до вимог ст. 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Відповідно до вимог ст. 8 ч. 2 Закону України Про Державний бюджет України на 2024 рік»розмір мінімальної заробітної плати, який застосовується як розрахункова величина для обчислення виплат за рішеннями суду, визначено на рівні 1600 гривень.

Судом встановлено, що 23 вересня 2015 року слідчим Служби безпеки України у Хмельницькій області затримано ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 24 вересня 2015 року щодо ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 27 травня 2019 року ОСОБА_4 змінено запобіжний захід у виді тримання під вартою на домашній арешт на строк до 25 липня 2019 року включно, заборонивши останньому залишати без дозволу суду житло за місцем проживання.

Вироком Хмельницького міськрайонного суду від 26 квітня 2021 року ОСОБА_4 визнано невинуватим у пред`явленому обвинуваченні за ст. ст. 190 ч. 4, 358 ч. 3 та 358 ч. 4 КК України та виправдано у зв`язку із відсутністю в його діях складу цих кримінальних правопорушень.

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 20 вересня 2022 року даний вирок залишено без змін.

Таким чином, ОСОБА_4 перебував під вартою 44 місяці і 20 днів, а під слідством та судом 83 місяці і 28 днів. В трудових відносинах з ПАТ Хмельницькобленерго позивач перебував з 27 квітня 2015 року по 26 квітня 2016 року з посадовим окладом 4509 грн. на місяць.

Як з`ясовано судом, позивач зазнав душевних страждань у зв`язку з протиправною поведінкою щодо нього самого. А томурозмір моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування, прокуратури і суду, необхідно визначити в сумі 150000 грн.

Шлюб між позивачем та ОСОБА_6 розірвано 26 липня 2021 року, тобто після звільнення його з під варти. Причинами розірвання між ними шлюбу в судовому рішенні зазначаються відсутність взаєморозуміння, різні погляди на життя та постійні сварки.

ОСОБА_4 заробітну плату за серпень та вересень 2015 року нараховано в сумі 14328 грн. 02 коп. Середньоденна заробітна плата становитеме 341 грн. 14 коп. (14328 грн. 02 коп./42 робочих дні). Заробіток, який він втратив внаслідок незаконних дій за період з 23 вересня 2015 року по 26 квітня 2016 року, становитеме 51512 грн. 14 коп. (151 день х 341 грн. 14 коп.).

Відповідно до вимог ст. 30 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність»гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правничої допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

2 жовтня 2015 року дружина позивача ОСОБА_6 оплатила послуги адвоката Возняк А.Г. на підставі угоди від 2 жовтня 2015 року про надання правничої допомоги в розмірі 150000 грн.

Відповідно до вимог ст. 13 ч. 1 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Оцінюючи встановлене, суд приходить до висновку стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_4 моральну шкоду, завдану незаконними діями органів досудового розслідування, прокуратури і суду, в сумі 150000 грн., заробіток, який він втратив внаслідок незаконних дій за період з 23 вересня 2015 року по 26 квітня 2016 року, в розмірі 35502 грн. 70 коп. в межах заявлених ним вимог та сплачену у зв`язку з поданням йому юридичної допомоги, суму в розмірі 150000 грн.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 263-265 ЦПК України, ст. 56 Конституції України, ст. ст. 23 ч. ч. 1 та 2, 1176 ч. ч. 1 та 2 ЦК України, ст. ст. 2 ч. 1, 3, 4 ч. ч. 1, 5 та 6, 12 ч. 1, 13 Закону України Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду», ст. 8 ч. 2 Закону України Про Державний бюджет України на 2024 рік», ст. 30 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність», суд

вирішив:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) моральну шкоду, завдану незаконними діями органів досудового розслідування, прокуратури і суду, в сумі 150000 грн., заробіток, який він втратив внаслідок незаконних дій за період з 23 вересня 2015 року по 26 квітня 2016 року, в розмірі 35502 грн. 70 коп. в межах заявлених ним вимог, сплачену у зв`язку з поданням йому юридичної допомоги, суму в розмірі 150000 грн., та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 10000 грн.

Повне судове рішення складено 21 січня 2025 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя:

17.01.2025