Справа № 946/9780/23
Провадження № 2-во/946/8/25
УХВАЛА

24 січня 2025 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Смокіної Г.І.,

за участю секретаря судового засідання Кріпакової К.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізмаїлі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду,

В С Т А Н О В И В:

14.01.2025 ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про виправлення описки у рішенні суду від 14.07.2024 по цивільній справі № 946/9780/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, а саме вказати про місце проживання дітей з матір`ю після розірвання шлюбу.

Судом встановлено, що рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 04.07.2024 по справі № 946/9780/23 позовні вимоги задоволено, шлюб між сторонами розірвано та відновлено ОСОБА_1 дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи, виправити допущені у судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно п. 11 постанови Пленуму Верховного суду від 21.12.2007 № 11, у рішенні суду , зокрема, має бути зазначено дату й місце реєстрації шлюбу, час та причини фактичного його припинення, мотиви, з яких суд визнав збереження сім`ї можливим чи неможливим, обґрунтовані висновки з приводу інших заявлених вимог. У резолютивній частині рішення слід навести відомості, необхідні для реєстрації розірвання шлюбу в органах РАЦС.

Згідно із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду у постанові від 12.09.2024 № 990/162/23, у розумінні процесуального закону описка - це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Тобто опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Разом з тим виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Позивачка у позовній заяві залишити місце проживання дітей разом із собою після реєстрації розірвання шлюбу не просила, згідно заяви від 04.07.2024 відповідач визнав позовні вимоги про розірвання шлюбу та зміну прізвища позивачки на дошлюбне, обставину проживання дітей разом із матір`ю не визнавав та така судом не встановлювалась з огляду на відсутність відповідної позовної вимоги.

Перевіривши доводи заяви, матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що заявлені вимоги не є опискою в розумінні постанови постанови ВПВС від 12.09.2024 № 990/162/23, а тому заява не підлягає задоволенню.

Керуючись ч.1 ст. 269, 258, 260, 263 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 04.07.2024 по цивільній справі № 946/9780/23 відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Г.І.Смокіна