СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-во/759/39/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2025 року суддя Святошинського районного суду міста Києва Петренко Н.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 14 січня 2025 року у цивільній справі №759/26708/24 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про визнання протиправною діяльності та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

16 січня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки в ухвалі суду від 14 січня 2025 року №759/26708/24 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про визнання протиправною діяльності та зобов`язання вчинити дії.

Заяву мотивує тим, що до електронного суду 16.01.2025 року об 00:31 год. доставлено ухвалу по справі № 759/26708/24, яку датовано 14 січня 2025 року, але яку підписано кваліфікованим електронним підписом судді Святошинського районного суду міста Києва Петренко Н. О. 15.01.2025 року об 18-28-39 год. У вступній частині цієї ухвалу не зазначено дати та місце її постановлення. У резолютивній частині ухвали не зазначено строку набрання ухвалою законної сили.

Суд, розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка, помилки у написанні складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, наприклад: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Суд може виправити лише ті описки в судовому рішенні, які сам допустив. За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях). При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

У відповідності до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 р. за №14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Ухвала суду «є юридичним фактом, на підставі якого виникають, змінюються і припиняються процесуальні права та обов`язки». Особливість ухвали, як акта правозастосування полягає, в тому, що вона переважно виноситься з питань застосування норм процесуального права.

Зміст ухвали, вимоги до якого наведено в статті 260 ЦПК, свідчить про те, що в такому судовому акті спір не вирішується по суті, але має на меті створення необхідних умов для вирішення спору по суті.

Дослідивши матеріали справи та зміст заяви про виправлення описки, суд вважає, що вимоги заявника щодо виправлення описки в ухвалі Святошинського районного суду м. Києва від 14.01.2025 року відсутні.

Як вбачається з матеріалів справи ухвала датована 14 січня 2025 року, тобто дата постановлення ухвали 14 січня 2025 року. Суд не бере до уваги твердження позивача про те, що дата постановлення ухвали 15 січня 2025 року, тобто дата коли ухвала була направлена до ЄДРСР.

Відповідно до п.13 Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень електронні копії судових рішень надсилаються відповідальною особою апарату суду не пізніше дня, що настає після ухвалення (постановлення) судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи в ухвалі зазначено, що ухвала оскарженню не підлягає, що означає, що ухвала набрала законної сили в день її постановлення.

Отже описки чи помилки в ухвалі суду не допущено, що є підставою для відмови в задоволенні заяви

Керуючись ст. 260, 269, 353 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 14 січня 2025 року у цивільній справі №759/26708/24 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про визнання протиправною діяльності та зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення .

Учасники справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя Н.О. Петренко