печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2025 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Бусик О.Л.

при секретарі судових засідань - Романенко Ю.О.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засідання в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом.

В обґрунтування позову вказував, що ОСОБА_2 04.02.2024 о 23 год. 20 хв. в м. Києві по вул. Хрещатик, 27, керуючи автомобілем Фольцваген, д.н.з. НОМЕР_1 , всупереч вимогам п. 2.3(б), п. 12.1 Правил дорожнього руху, не впорався з керуванням, не був уважний, не слідкував за дорожньою обстановкою, не дотримався безпечної швидкості, внаслідок чого допустив наїзд на світлову опору, в результаті чого автомобіль отримав механічні пошкодження з матеріальними збитками.

Внаслідок ДТП вищевказаний транспортний засіб отримав механічні пошкодження, відтак позивачу було завдано матеріальної шкоди.

Постановою Печерського районного суду м. Києва від 03 липня 2024 у справі №757/8754/24-п ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушень, передбачених ст.124, ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Вказує, що діями відповідача ОСОБА_2 позивачу була завдана майнова шкода у розмірі 131799 грн. 24 коп., що підтверджується звітом про оцінку колісного транспортного засобу від 06 квітня 2024 року.

Посилаючись на викладене, просила задовольнити позов.

Ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва від 05 листопада 2024 року відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін.

В судове засідання позивач не з`явилась, в позовній заяві просила здійснювати розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала.

Відзив від відповідача не надійшов.

Відповідач в судове засідання не з`явився.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Суд виходить з того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Згідно з частиною 1 статті 174 Цивільного процесуального кодексу України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ст. 280 Цивільного процесуального України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив, не подав відзив і позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ від 15.05.2008 у справі «Надточій проти України» (заява N 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Згідно ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII, 1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. 2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

З урахуванням викладеного, ст. ст. 128-131, 223 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних і доказів для її розгляду по суті за відсутності учасників справи.

Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов наступного висновку.

За правилом ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частинами 1 та 2 статті 1187 ЦК України визначено, що джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо - і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 04.02.2024 о 23 год. 20 хв. в м. Києві по вул. Хрещатик, 27, керуючи автомобілем Фольцваген, д.н.з. НОМЕР_1 , всупереч вимогам п. 2.3(б), п. 12.1 Правил дорожнього руху, не впорався з керуванням, не був уважний, не слідкував за дорожньою обстановкою, не дотримався безпечної швидкості, внаслідок чого допустив наїзд на світлову опору, в результаті чого автомобіль отримав механічні пошкодження з матеріальними збитками.

Постановою Печерського районного суду м. Києва від 03 липня 2024 у справі №757/8754/24-п ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушень, передбачених ст.124, ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом, таким чином факт ДТП та вина відповідача у його вчиненні додаткового доказування не потребує.

Відповідно до вимог ст. 1192 ЦК України якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

За змістом ч.1, п.1 ч.2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно звіту від 06 квітня 2024 року про визначення вартості матеріального збитку автомобіля Фольцваген, д.н.з. НОМЕР_1 , належного ОСОБА_1 завдана майнова шкода у розмірі 131 799 грн. 24 коп.

Враховуючи вищенаведене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню майнова шкода, завдана внаслідок ДТП у розмірі 131 799 грн. 24 коп.

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати з оплати судового збору в сумі 1 318 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 1-23, 76-81, 89, 95, 141, 258-259, 263-265, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 131 799 грн. 24 коп. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати з оплати судового збору в розмірі 1 318 грн.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Відповідач - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Повний текст рішення суду складено 23 січня 2025 року.

Суддя О.Л. Бусик