Справа №443/135/25
Провадження №2/443/267/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 січня 2025 року місто Жидачів

Суддя Жидачівського районного суду Львівської області Равлінко Р.Г., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

Представник позивачки ОСОБА_1 , адвокат Яременко І.О., звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 26.10.2021 у Жидачівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), актовий запис №78; після розірвання шлюбу дошлюбне прізвище не відновлювати, а залишити - " ОСОБА_3 "; після розірвання шлюбу неповнолітню дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , залишити проживати із матір`ю ОСОБА_1 ..

Суддею на виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦК України зроблено запит до Єдиного державного демографічного реєстру та 27.01.2025 отримано відповідь за № 1065064.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ЦПК України.

Звернення до суду здійснюється, зокрема, шляхом пред`явлення позову, форма і зміст якого повинні відповідати вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається з позову та долучених до нього документів, позивачка заявила дві вимоги: розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, сплативши судовий збір лише за одну позовну вимогу.

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позову немайнового характеру сплачується судовий збір з фізичних осіб в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Станом на 01.01.2025 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028,00 грн, відтак 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 211,20 грн.

Згідно платіжної інструкції №358А-1НМ3-Т8ТС-Р7К5 від 24.01.2025 позивачкою сплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 грн, тобто за одну позовну вимогу.

Таким чином, позивачці необхідно доплатити судовий збір за другу вимогу немайнового характеру у розмірі 1 211,20 грн. за вказаними нижче реквізитами: отримувач коштів ГУК Львiв/Жидачівська тг /22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38008294; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0013865; код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *; 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Жидачівський районний суд Львівської області (назва суду, де розглядається справа).

Як роз`яснено у постанові Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року «Про застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» (п. 4), суди повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування. Наприклад, у заяві про розірвання шлюбу має бути зазначено дату й місце реєстрації шлюбу, мотиви його розірвання, чи є від шлюбу неповнолітні діти, при кому з батьків вони перебувають, пропозиції щодо участі подружжя в утриманні та вихованні дітей після розірвання шлюбу, чи заявляються інші вимоги, які може бути вирішено одночасно з позовом про розірвання шлюбу. До заяви додаються: свідоцтво про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог.

У прохальній частині позову позивачка просить, окрім вирішити питання розірвання шлюбу, просить залишити дітей на її утриманню і вихованню.

Однак у самому тексті позову відсутнє будь-яке обґрунтування такої вимоги.

Із позову взагалі не вбачається, що між подружжям існує спір про визначення місця проживання дитини, позивачка не вказує, чи зверталася вона або відповідач до органу опіки та піклування з питань визначення місця проживання дитини, які заходи органом опіки та піклування вживались. До матеріалів позовної заяви не додано висновок органу опіки і піклування щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, які бажають проживати з дитиною, а також на підставі інших документів, що стосуються справи, як це передбачено ст. 19 СК України.

Верховний Суд у постанові № 200/952/18 від 15.01.2020 зазначає, що під час вирішення питання про визначення місця проживання дитини, участь органу опіки та піклування є обов`язковою, а позивач до заяви про визначення місця проживання дитини повинен надати висновок органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини з одним із батьків, характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (судом обов`язково враховується стан здоров`я як батьків, так і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов, документи, що підтверджують право власності на житло.

У позовній заяві не зазначено третьої особи орган опіки та піклування та не надано висновку органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини разом з одним із батьків чи клопотання про витребування такого висновку.

За загальним правилом, за відсутності спору щодо того з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти, суд може вирішити питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу.

У випадку, якщо існує взаємна згода подружжя щодо розірвання шлюбу, розірвання шлюбу судом за спільною заявою подружжя, яке має дітей, провадиться в окремому провадженні, що зазначено у п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя».

Проте, позивачка подала до суду позовну заяву, що свідчить про наявність спору між сторонами.

Отже, позивачці слід обґрунтувати вимоги в частині визначення місця проживання дітей. У протилежному випадку, за відсутності між сторонами спору, дане питання підлягає вирішенню у порядку окремого провадження.

Згідно вимог ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищезазначене дану позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачці строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачці, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачці.

Копію ухвали надіслати позивачці.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://gd.lv.court.gov.ua/sud1307/.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Р.Г. Равлінко