ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

23 січня 2025 року м.Кривий Ріг

Суддя Дніпровського апеляційного суду Корчиста О.І., розглянувши апеляційні скарги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гузєв Ігор Григорович, та Акціонерного товариства «Херсонобленерго» на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 грудня 2024 року у справі №212/10982/24 за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гузєв Ігор Григорович, до Акціонерного товариства «Херсонобленерго» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю сина на виробництві, -

встановив:

Рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 грудня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гузєв І.Г., задоволені частково.

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гузєв І.Г., та Акціонерне товариство «Херсонобленерго» подали апеляційні скарги до Дніпровського апеляційного суду.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 30 грудня 2024 року з суду першої інстанції витребувано цивільну справу, яка надійшла до Дніпровського апеляційного суду.

Апеляційне провадження у даній справі за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Херсонобленерго» Акціонерного товариства «Херсонобленерго» не може бути відкрито за наступних підстав.

До апеляційної скарги заявником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

В апеляційній скарзі Акціонерне товариство «Херсонобленерго» просить відстрочити сплату судового збору, яка обґрунтована тим, що за подання апеляційної скарги заявнику належить сплатити судовий збір в сумі 10 500 гривень. Разом з тим, у Акціонерного товариства «Херсонобленерго» відсутня можливість здійснити дії, направлені на сплату судового збору з огляду на те, що у зв`язку з введенням військового стану в Україні у зв`язку з військовою агресією рф проти України та зазначеними подіями у АТ «Херсонобленерго» утворився борг перед НЕК «Укренерго» у розмірі 1 млрд. гривень, майже 60% споживачів АТ «Херсонобленерго», при тому, що 2/3 частини області є окупованою, виїхали за межі не лише Херсонської області, а й взагалі України, та, відповідно, не сплачують за послуги з розподілу. Посилається, що за тяжких реалій сьогодення та, з урахуванням відповідних обтяжень згідно вищевикладеного, у АТ «Херсонобленерго» відсутня можливість сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Проте, наведені скаржником доводи щодо відстрочення сплати судового збору є безпідставними, з огляду на наступне.

За змістом статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, у клопотанні про відстрочення сплати судового збору скаржник повинен навести не лише загальні підстави, але й зазначити обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати до суду відповідні докази, що заявником не вчинено.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Наведене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

У рішенні у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У зв`язку з цим, апеляційний суд зауважує, що обставини, пов`язані з фінансуванням установи, організації, підприємства чи відсутністю коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення та/або звільнення від такої сплати.

Крім того, статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі або звільнити від його сплати за певних умов, однак обставини, які унеможливлюють сплату судового збору заявником не підтверджені.

Ураховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у особи, яка подала апеляційну скаргу, пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами скаржника стосовно можливості звернення до суду з апеляційною скаргою (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

За таких обставин, клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Порядок сплати судового збору визначено ст. 6 вказаного Закону. На підтвердження сплати судового збору надається документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до п/п 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч. 1, п/п 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2024 року встановлено в сумі 3028 гривень.

Згідно ч. 4 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Відповідно ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, за подання апеляційної скарги заявнику пропонується сплатити судовий збір в сумі 4 200 (350 000 х 1% х 150% х 0,8).

Судовий збір сплачується за наступними реквізитами: Отримувач: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/22030101, номер рахунку UA0004628 , Код ЄДРПОУ 37988155, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Дніпровський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, апеляційна скарга Акціонерного товариства «Херсонобленерго» підлягає залишенню без руху, з наданням скаржнику строку для усунення недоліків у вигляді сплати судового збору в сумі 4 200 гривень.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України,

ухвалив:

Клопотання Акціонерного товариства «Херсонобленерго» про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Херсонобленерго» на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 грудня 2024 року залишити без руху.

Надати скаржнику строк для виконання вимог ухвали у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали суду апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Суддя Дніпровського апеляційного суду О.І. Корчиста