Справа № 358/1324/24 Провадження № 2/358/137/25
16 січня 2025 року м. Богуслав
Богуславський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Тітова М.Б.
секретаря судового засідання Зеленько О.Д.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спадкового майна, -
В С Т А Н О В И В:
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просить:
визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку спадкування за законом право особистої приватної власності на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, побудований у 1959 році, загальною площею 45,00 кв.м., житловою площею 22,40 кв.м., допоміжною площею 15,50 кв.м., та господарські будівлі та споруди: прибудова, сарай-прибудова, літня кухня-сарай, погріб з шийкою, сарай, вбиральня, сарай, ворота з хвірткою, огорожа, які розташовані по АДРЕСА_1 .
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що він та відповідач є спадкоємцями за законом першої черги, після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , та якому належало вказане спадкове майно, однак він та відповідач позбавлені можливості в нотаріальному порядку встановити за собою право власності на вищевказане нерухоме майно, у зв`язку з тим, що виник спір між спадкоємцями щодо поділу спадкового майна, що підтверджується копією постанови державного нотаріуса Богуславської державної нотаріальної контори Чамати І.В. від 19 липня 2024 року. Посилаючись на вимоги ст.ст. 1261, 1278 ЦК України просить його позовні вимоги задовольнити.
Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чайка О.В. подала до суду заяву, в якій просить розглянути справу без її участі та без участі позивача, а також зазначила, що позовні вимоги підтримує та не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився і не повідомив суд про причини неявки, хоч належним чином був повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, про що є відомості в матеріалах справи, відзиву на позов не подав.
Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши письмові докази надані позивачем, суд вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Позивач по справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є спадкоємцями за законом першої черги, згідно ст. 1261 ЦК України, після смерті їх батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть спадкодавця, копіями свідоцтва про народження спадкоємців, та матеріалами спадкової справи № 399/2010.
У відповідності до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Із повідомлення державного нотаріуса Богуславської державної нотаріальної контори Чамати І.В. №01-16/428 від 19.07.2024 вбачається, що після смерті спадкодавця - ОСОБА_3 (який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 78 років), проживав та був зареєстрований в селі Біївці Обухівського району Київської області, із заявою про прийняття спадщини за законом звернулися діти померлого: ОСОБА_2 , який проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , та ОСОБА_1 , який проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Інші спадкоємці із заявою про прийняття чи відмову у прийнятті спадщини щодо спадкового майна спадкодавця - ОСОБА_3 (який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 78 років) до Богуславської державної нотаріальної контори не зверталися (а.с. 14).
Із постанови державним нотаріуса Богуславської державної нотаріальної контори Чамати І.В. №02-31/427 від 20.07.2024 вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове нерухоме майно, яке належало померлому ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , оскільки між ними, як спадкоємцями по справі, виник спір з приводу поділу всього спадкового майна (а.с. 15).
Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Часом відкриття спадщини згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи, а тому спадкоємцям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з дня смерті ОСОБА_3 , яка помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , належить спадкове майно, що залишилось після смерті спадкодавця.
Як було встановлено судом, до складу спадкової маси увійшло нерухоме майно, що належало спадкодавцю ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, а саме:
будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, побудований у 1959 році, загальною площею 45,00 кв.м., житловою площею 22,40 кв.м., допоміжною площею 15,50 кв.м., та господарські будівлі та споруди: прибудова, сарай-прибудова, літня кухня-сарай, погріб з шийкою, сарай, вбиральня, сарай, ворота з хвірткою, огорожа, які розташовані по АДРЕСА_1 , що підтверджується відповідним правовстановлюючими документами (випискою з погосподарської книги за 2006-2010 роки особового рахунку № НОМЕР_1 ) та довідкою № 08-14/1-96 від 29.05.2024 Богуславської міської ради Обухівського району Київської області (а.с. 11, 12).
Вирішуючи спір суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Стаття 41 Конституції України зазначає, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.
В силу ч. 1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.
У відповідності до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до п. «г» ч. 1 ст. 81 Земельного кодексу України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини.
Згідно ч.ч. 1,2 ст. 1278 ЦК України, частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі.
Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено звернення до суду за правилами позовного провадження осіб, яким нотаріус відмовив в оформленні права на спадкування.
Перевіривши матеріали справи суд також дійшов висновку, що стороною відповідача не спростовано належними та допустимими доказами обставин, що встановлені були судом.
В той же час, відповідач щодо вказаного поділу спадкового майна заперечень не надав, свого варіанту поділу не запропонував.
На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 3, 4, 5, 10, 12, 258, 259, 263 268, 280, 282 ЦПК України, ст.ст. 1218, 1261, 1270, 1278 ЦК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спадкового майна задовольнити.
Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку спадкування за законом право особистої приватної власності на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, побудований у 1959 році, загальною площею 45,00 кв.м., житловою площею 22,40 кв.м., допоміжною площею 15,50 кв.м., та господарські будівлі та споруди: прибудова, сарай-прибудова, літня кухня-сарай, погріб з шийкою, сарай, вбиральня, сарай, ворота з хвірткою, огорожа, які розташовані по АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем до Київського апеляційного суду в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Головуючий: суддя М. Б. Тітов