УХВАЛА

20 січня 2025 року

м. Київ

справа № 369/7131/22

провадження № 61-16748ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянувши касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури на постанову Київського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року у справі за позовом заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Київській області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2022 року заступник керівника Київської обласної прокуратури звернувся до суду з указаним позовом в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Київській області, у якому просив витребувати на користь держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Київській області з незаконного володіння ОСОБА_2 та ОСОБА_1 земельну ділянку площею 1,239 га з кадастровим номером :02:001:5112 та земельну ділянку площею 2,011 га з кадастровим номером :02:001:5113, які розташовані на території Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області.

Києво-Святошинський районний суд Київської області рішенням від 18 квітня 2024 року позов задовольнив. Витребував на користь держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Київській області з незаконного володіння ОСОБА_2 та ОСОБА_1 земельну ділянку площею 1,239 га з кадастровим номером :02:001:5112 та земельну ділянку площею 2,011 га з кадастровим номером :02:001:5113, які розташовані на території Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області. Вирішив питання про розподіл судових витрат.

Київський апеляційний суд своєю постановою від 06 листопада 2024 року скасував рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 квітня 2024 року та ухвалив нове судове рішення, яким відмовив у задоволенні позову. Вирішив питання про розподіл судових витрат.

10 грудня 2024 року заступник керівника Київської обласної прокуратури через засоби поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

30 грудня 2024 року Верховний Суд своєю ухвалою залишив без руху касаційну скаргу та надав заявнику строк для усунення її недоліків.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 30 грудня 2024 року заступник керівника Київської обласної прокуратури засобами поштового зв`язку подав заяву, у якій зазначив, що згідно з наказом Мінагрополітики від 24 червня 2022 року № 376 вартість 1 га земель сільськогосподарського призначення на території Київської області становить 26 531,00 грн, таким чином вартість оспорюваних земельних ділянок загальною площею 3,25 га становить 86 226,00 грн. На підтвердження викладених обставин надав копію позовної заяви, у якій ціна позову вказана у розмірі 86 226,00 грн, та, виходячи з указаної ціни, розрахував та надав суду докази сплати судового збору за подання касаційної скарги.

За приписами пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Рішенням Конституційного Суду України від 22 листопада 2023 року у справі № 3-88/2021(209/21, 47/22, 77/23, 188/23), зокрема визнано таким, що відповідає Конституції України (є конституційним), пункт 2 частини третьої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3 028, 00 грн.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Ціна позову в цій справі становить 86 226,00грн, що станом на 01 січня 2024 року не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028,00 грн х 250 = 757 000,00 грн).

Перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів вважає, що наведені заявником обставини, передбачені підпунктами «а» та «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, не дають підстав для висновку про те, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики. Достатніх аргументів, які б свідчили про значний суспільний інтерес саме до цієї конкретної справи й вказували на те, що предмет даного спору стосується питань, які мають виняткове значення для суспільства, заявником не наведено.

Посилання у касаційній скарзі на порушення норм матеріального та процесуального права із зазначенням підстав касаційного оскарження є виконанням вимог щодо оформлення касаційної скарги відповідно до статей 389, 392 ЦПК України і не вказує на обставини, передбачені підпунктами «а» та «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, та фактично підтверджує незгоду особи, яка її подала, з оскаржуваними судовими рішеннями.

Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено інших випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.

Пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення;

Верховним Судом взято до уваги, що під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження (зокрема й про відмову у відкритті провадження) у справі не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваних судових рішень, а виключно встановлюється наявність чи відсутність підстав для їх касаційного оскарження відповідно до вимог статей 389, 394 ЦПК України.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки оскаржуване судове рішення ухвалене у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб і воно не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

Зазначення судом апеляційної інстанції у постанові про можливість її оскарження в касаційному порядку не є підставою для перегляду справи судом касаційної інстанції, оскільки ухвалені у цій справі судові рішення касаційному оскарженню не підлягають.

У зв`язку з відмовою у відкритті касаційного провадження не потребують окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження у справі за позовом заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Київській області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння за касаційною скаргою заступника керівника Київської обласної прокуратури на постанову Київського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов