Справа № 758/1027/25
У Х В А Л А

22 січня 2025 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Якимець О.І., розглянувши питання про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про застосування наслідків нікчемного правочину та стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про застосування наслідків нікчемного правочину та стягнення грошових коштів.

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 подав заяву про звільнення від сплати судового збору. У заяві ОСОБА_1 посилається на те, що сума судового збору за подання позовної заяви є для нього занадто обтяжливою та перевищує 5 відсотків його річного доходу у зв`язку з чим, він не має матеріальної змоги оплатити судовий збір, а через несплату судового збору позивач не може здійснити захист своїх порушених прав та інтересів, у зв`язку з чим також будуть порушені його конституційні права на звернення до суду.

Посилаючись на зазначені обставини, ОСОБА_1 просив звільнити його від сплати судового збору за подання позовної заяви. До клопотання ОСОБА_1 на підтвердження його скрутного майнового стану долучив довідки з державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми нарахованого доходу станом на 30.12.2024, згідно якої відсутня сума доходів останнього за 4 квартал 2023 року по 3 квартал 2024 року.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вивчивши зазначене клопотання, суд дійшов висновку, що питання звільнення чи відстрочення сплати судового збору здійснюється на підставі оцінки майнового стану в цілому, а не тільки на підставі оцінки грошових надходжень.

ОСОБА_1 не надав доказів відсутності інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб, зокрема, для сплати судового збору (вклади, нерухоме та рухоме майно, з якого отримується дохід, компенсації, сукупний дохід сім`ї, банківські рахунки тощо).

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що позовну заяву, необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме подання доказів відсутності інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб, зокрема, для сплати судового збору.

Крім того, положеннями ст. 14 ЦПК України визначено, що Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно з п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про адресу електронної пошти та про наявність або відсутність електронного кабінету.

При зверненні до суду ОСОБА_1 не вказав про наявність або відсутність у нього зареєстрованого електронного кабінету у підсистемі Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, та про адресу електронної пошти.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частини 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин вважаю, що позовну заяву, необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху у відповідності до частини 2 статті 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про застосування наслідків нікчемного правочину та стягнення грошових коштів - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом п`яти днів з вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява буде вважатись не поданою та повертається заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О. І. Якимець