Справа № 278/47/22
У Х В А Л А

Іменем України

20 січня 2025 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Мокрецького В.І., розглянув заяву представника позивача адвоката Ткачука Володимира Васильовича про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

встановив:

До суду надійшла вказана заява про забезпечення позову згідно якої її автор просить суд ухвалити рішення про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 та перебуває в особистій власності відповідача ОСОБА_2 у цивільній справі, в межах якої таку заяву подано.

В обґрунтування заявленого зазначає, що відповідач не виконує взяті на себе боргові зобов`язання з приводу повернення коштів, а вжиття такого заходу забезпечення позову дозволить уникнути загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду.

Пленум Верховного Суду України у п. 4 постанови №9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» зазначив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Постановляючи ухвалу про забезпечення позову, необхідно враховувати, що прийняття такого рішення доцільне лише в разі достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Проаналізувавши фактичні обставини справи у сукупності з нормами процесуального законодавства, якими врегульовано вказані правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення вказаної заяви з огляду на таке.

Так з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що на зазначений об`єкт нерухомості належить відповідачу ОСОБА_2 .

Після задоволення клопотання представника відповідча про призначення у даній справі судової почеркознавчої експертизи ухвалою від 06.03.2024 суд вважає, що відповідач не вчиняє дії, що сприяють якнайшвидшому вирішенню спору, тим самим вчиняючи певні дії, які містять деякі ознаки зловживання процесуальними правами, а відтак, вказану заяву про забезпечення позову необхідно задовольнити.

Проаналізувавши зміст заяви, поданої представником позивача, суд вважає, що вона підлягає задоволенню, оскільки невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту може унеможливити в подальшому виконання рішення суду в разі задоволення позову.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 153 ЦПК України, суд,

постановив:

Заяву про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повне рішення складено 20 січня 2025 року.

Суддя Мокрецькй В.І.