Справа № 308/3019/20
У Х В А Л А

про зміну способу і порядку виконання рішення суду

17 січня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого-судді Бенца К.К.,

при секретарі Майор Ю.

за участю :

представника заявникаДержавної казначейської служби України Лешанич А.

представника позивача ОСОБА_1 - Сочка І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород заяву Державної казначейської служби України про зміну способу і порядку виконання рішення суду у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, Держава Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями, бездіяльністю органів досудового розслідування та прокуратури,-

ВСТАНОВИВ:

Представник Державної казначейської служби України Лешанич А.А. звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою про зміну способу і порядку виконання рішення суду у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, Держава Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями, бездіяльністю органів досудового розслідування та прокуратури.

В обґрунтування заяви зазначив, що 02 жовтня 2024 року до Головного управління Державної казначейської служби України у Закарпатській області (далі Головне управління Казначейства) надійшла заява представника ОСОБА_1 адвоката Сочки Івана Івановича, про виконання виконавчого листа виданого Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області 01.10.2024 по справі № 308/3019/20 щодо стягнення з Держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом безспірного списання з єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 , грошових коштів у розмірі 466 543,33 грн, у відшкодування моральної шкоди заподіяної незаконним засудженням.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2023 по справі № 308/3019/20 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області та Державної казначейської служби України про відшкодування завданої моральної шкоди задоволено частково та стягнуто з Державного бюджету України шляхом безспірного списання з єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 466 543,33 грн. грошового відшкодування завданої моральної шкоди. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено за необґрунтованістю.

Не погоджуючись з вищевказаним Державною казначейською службою України подано апеляційну скаргу на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2023 по справі № 308/3019/20. Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 11.09.2024 по справі № 308/3019/20 апеляційну скаргу Державної казначейської служби України визнано неподаною та повернуто апелянту.

Зазначає, що розглянувши надані стягувачем документи, Державна казначейська служба України (далі Казначейство) звертає увагу суду на те, що на теперішній час виконання виконавчого листа по справі № 308/3019/20 (у спосіб, обраний судом) неможливе з наведених нижче підстав.

Вказує, що судові рішення про відшкодування моральної та матеріальної шкоди повинні відповідати приписам статті 56 Конституції України, статтям 1173-1176 Цивільного кодексу України, а також іншим правовим нормам, що передбачають випадки такого відшкодування.

За результатами розгляду справи № 910/23967/16 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що резолютивні частини судових рішень не повинні містити відомості про суб`єкта його виконання, номери та види рахунків, з яких буде здійснено безспірне списання, оскільки такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов`язковість відновлення права позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своєю суттю є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення, що має відображатися у відповідних нормативних актах, однак не в резолютивній частині рішення.

Відповідні висновки також викладені у постановах Верховного Суду від 07.12.2022 у справі № 461/9982/19, від 15.03.2023 у справі № 591/7146/20, від 13.09.2023 у справі № 501/85/22, від 04.10.2023 у справі № 757/5351/21-ц, від 18.10.2023 у справі № 127/1407/22, згідно з якими помилковими є рішення судів в частині визначення таких способів відшкодування шкоди як «стягнення шляхом безспірного списання коштів Казначейством з єдиного казначейського рахунку» або «стягнення коштів через Казначейство».

Заявник звертає увагу Суду на те, що у виконавчому листі, виданому Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області 01.10.2024 по справі № 308/3019/20 боржником визначено Державну казначейську службу України (), що суперечить вимогам ЦПК України в частині відшкодування моральної шкоди та вищезазначеним висновкам Верховного Суду. Таким чином, Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у рішенні від 01.10.2024 по справі № 308/3019/20, застосував такий спосіб захисту прав позивача, що робить неможливим належне виконання судового рішення Казначейством.

Заявник вказує, що зміна способу виконання рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2023 по справі № 308/3019/20 жодним чином не обмежує права та можливості стягувача на отримання коштів за виконавчим листом по справі № 308/3019/20, а навпаки спрямована на забезпечення належного виконання вищевказаного судового рішення та забезпечення цільового використання коштів, передбачених у Державному бюджеті України.

З посиланням на викладене просить суд змінити спосіб виконання рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2023 по справі № 308/3019/20, шляхом обрання належним способом стягнення з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), грошові кошти у розмірі 466 543,33 гривні у відшкодування моральної шкоди заподіяної незаконним засудженням.

Позиція сторін по справі.

В судовому засіданні представник заявника Державної казначейської служби України Лешанич А. подану заяву про зміну способу і порядку виконання рішення суду підтримав з підстав зазначених у заяві. Просив суд змінити спосіб виконання рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2023 по справі № 308/3019/20, шляхом обрання належним способом стягнення з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), грошові кошти у розмірі 466 543,33 гривні у відшкодування моральної шкоди заподіяної незаконним засудженням.

Представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в судовому засіданні подану заяву про зміну способу і порядку виконання рішення суду підтримав, просив суд її задовільнити.

Позивач ОСОБА_1 в призначене судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Представник відповідача Головного управління Національної поліції в Закарпатській області в призначене судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Заслухавши доводи сторін, вивчивши матеріали заяви, суд дійшов такого висновку.

Судом встановлено, що рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 12.10.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, Держава Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями, бездіяльністю органів досудового розслідування та прокуратури задоволено частково. Стягнуто з Держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом безспірного списання з єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 (РНОКПП ? НОМЕР_1 ), грошові кошти у розмірі 466 543,33 (чотириста шістдесят шість тисяч п`ятсот сорок три гривні 33 коп.) гривні, у відшкодування моральної шкоди заподіяної незаконним засудженням. В решті позовних вимог відмовлено.

Судом встановлено, що ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 11.09.2024 року апеляційну скаргу Державної казначейської служби України на рішення Ужгородського міськрайонного суду від 12.10.2023 року за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, Держава Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями, бездіяльністю органів досудового розслідування та прокуратури визнано неподаною та повернуто апелянту.

Відповідно до статті 3 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" у наведених в статті 1 цього Закону випадках громадянинові відшкодовуються (повертаються): 1) заробіток та інші грошові доходи, які він втратив внаслідок незаконних дій; 2) майно (в тому числі гроші, грошові вклади і відсотки по них, цінні папери та відсотки по них, частка у статутному фонді господарського товариства, учасником якого був громадянин, та прибуток, який він не отримав відповідно до цієї частки, інші цінності), конфісковане або звернене в доход держави судом, вилучене органами досудового розслідування, органами, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, а також майно, на яке накладено арешт; 3) штрафи, стягнуті на виконання вироку суду, судові витрати та інші витрати, сплачені громадянином; 4) суми, сплачені громадянином у зв`язку з поданням йому юридичної допомоги; 5) моральна шкода.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" відшкодування шкоди у випадках, передбачених пунктами 1, 3, 4 і 5 статті 3 цього Закону, провадиться за рахунок коштів державного бюджету.

Отже, чинним законодавством чітко визначено порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду.

Кошти на відшкодування шкоди державою підлягають стягненню з Державного бюджету України, тому відсутня необхідність зазначення у резолютивній частині рішення таких відомостей, як орган, через який грошові кошти мають перераховуватись, або номера чи виду рахунку, з якого має бути здійснено стягнення/списання, оскільки такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов`язковість відновлення права позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своєю суттю є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення, що має відображатися у відповідних нормативних актах, а не резолютивній частині рішення (пункт 6.21 постанови Великої Палати Верховного Суду, від 19 червня 2018 року у справі № 910/23967/16).

У постановах Касаційного цивільного суду від 06.02.2019 у справі № 199/6713/14- ц, від 11.08.2021 у справі № 352/2255/19, від 18.08.2021 у справі № 591/6891/18, 3 від 18.08.2021 у справі № 200/8310/18, від 08.09.2021 у справі № 751/7182/19 викладено таку позицію Верховного Суду: «Суди першої та апеляційної інстанцій не звернули уваги та дійшли помилкового висновку про стягнення коштів на відшкодування моральної шкоди безпосередньо з Казначейства шляхом їх списання з єдиного казначейського рахунку. За таких обставин резолютивна частина рішення підлягає зміні в частині стягнення коштів не з Казначейства, а з Державного бюджету України».

Відповідно до п. п. 1 п. 9 Розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України.

Згідно п.п. 1 п. 35 Постанови КМУ «Про затвердження Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників» від 3 серпня 2011 р. № 845 Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду.

Відповідно до п.36 Порядку, в разі здійснення безспірного списання коштів державного бюджету стягувачі подають документи, зазначені у п. 6 Порядку № 845, до органу Казначейства за місцезнаходженням органу державної влади, внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності якого заподіяно шкоду (абз. 1 п. 36 Порядку № 845).

Згідно Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.04.2015 № 215 Державна казначейська служба України є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів та здійснює безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду.

Отже, Державна казначейська служба України є виконавцем у цій справі по стягненню (безспірному списанню коштів) на користь позивача за рахунок коштів Державного бюджету України.

Для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок (пункт 38 Порядку).

Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету.

Згідно ч. 2 ст. 2, ст. 170 Цивільного кодексу України учасниками цивільних відносин є: держава Україна, Автономна Республіка Крим, територіальні громади, іноземні держави та інші суб`єкти публічного права.

Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Згідно з ч. 2 ст. 48 ЦПК України, позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Державна казначейська служба України звернулась до Ужгородського міськрайонного суду з заявою про зміну способу і порядку виконання рішення суду у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, Держава Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями, бездіяльністю органів досудового розслідування та прокуратури шляхом стягнення з держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України на користь Позивача на відшкодування моральної шкоди 466 543,33 гривень.

Відповідно до ч.2 ст.6 Закону України «Про виконавче провадження», рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, визначений Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників, затвердженим Постановою КМУ від 03 серпня 2011 року № 845, згідно якого боржниками є визначені в рішенні про стягнення коштів розпорядники (бюджетні установи) та одержувачі бюджетних коштів, а також підприємства, установи та організації, рахунки яких відкриті в органах Казначейства.

Відповідно до ст.124 Конституції України, судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України.

Згідно ст.1 Бюджетного кодексу України, цим Кодексом регулюються відносини, що виникають в процесі складання, розгляду, затвердження, виконання бюджетів, звітування про їх виконання та контролю за дотриманням бюджетного законодавства, і питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства, а також визначаються правові засади утворення та погашення державного і місцевого боргу.

Згідно правового висновку Великої Палати Верховного Суду в постанові від 19 серпня 2018 року у справі № 910/23967/16, в резолютивній частині рішення суду не зазначаються відомості про орган, через який грошові кошти мають перераховуватись, або номер чи вид рахунку, з якого має бути здійснено стягнення/списання, оскільки такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов`язковість відновлення права позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своєю суттю є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення.

Згідно зі ст.435ЦПК України суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може, зокрема, за заявою стягувача чи виконавця встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Відповідно до ч. 3 ст. 435 ЦПК України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

З наведеної норми закону вбачається, що суд може змінити спосіб виконання рішення лише у виняткових випадках, за наявності обставин, що ускладнюють його виконання за умови надання достатніх доказів наявності таких обставин.

Під зміною способу виконання рішення суду необхідно розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення у разі неможливості його виконання у раніше встановлений спосіб.

Вказаний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 10 червня 2019 року у справі № 350/426/16.

При цьому, у будь-якому випадку при зміні способу і порядку виконання рішення суду суд не може змінювати останнє по суті.

Судом встановлено, що запропонована у заяві зміна способу виконання рішення суду не обмежує права та можливості стягувача на отримання коштів за виконавчим листом у справі №308/3019/20, а навпаки спрямована на забезпечення належного виконання вищевказаного судового рішення.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов переконання, що заяву належить задовольнити.

Керуючись ст.ст. 258, 260, 435 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Державної казначейської служби України про зміну способу і порядку виконання рішення суду у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, Держава Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями, бездіяльністю органів досудового розслідування та прокуратури - задовольнити.

Змінити спосіб і порядок виконання рішення Ужгородського міськрайонного суду від 12 жовтня 2023 року у справі №308/3019/20 шляхом стягнення з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 (РНОКПП ? НОМЕР_1 ), грошові кошти у розмірі 466 543,33 (чотириста шістдесят шість тисяч п`ятсот сорок три гривні 33 коп.) гривні, у відшкодування моральної шкоди заподіяної незаконним засудженням.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Дата складання повного тексту ухвали - 21.01.2025.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца