Справа номер 469/1312/17 Головуючий суду першої інстанції Гапоненко Н. О.
Провадження номер 22-ц/812/219/25 Доповідач суду апеляційної інстанції Локтіонова О. В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2025 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого Локтіонової О. В.,

суддів: Крамаренко Т. В., Ямкової О. О.,

із секретарем судового засідання Носіковим І. М.,

за участі:

прокурора Волкожи С. В.,

представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка подана через його представника ОСОБА_2 , на ухвалу Березанського районного суду Миколаївської області від 03 грудня 2024 року, постановлену за позовом першого заступника прокурора Миколаївської області в інтересах держави в особі Миколаївської обласної державної адміністрації до Миколаївської районної державної адміністрації та ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування розпорядження, скасування запису про реєстрацію права власності та витребування земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог та клопотання прокурора

У вересні 2017 року прокурор в інтересах держави в особі Миколаївської обласної державної адміністрації звернувся до суду з позовом про визнання незаконним та скасування розпорядження Березанської районної державної адміністрації №105 від 04.04.2016 про затвердження проєкту землеустрою та надання у власність ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,06 га з кадастровим номером :06:000:0384 на території Рибаківської сільської ради для індивідуального дачного будівництва; скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису №15995757 від 18.08.2016 про реєстрацію права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :06:000:0384 за ОСОБА_1 ; витребування від ОСОБА_1 у власність держави в особі Миколаївської обласної державної адміністрації земельної ділянки з кадастровим номером :06:000:0384, розташованої за межами населеного пункту в межах території Рибаківської сільської ради Березанського району Миколаївської області.

У вересні 2023 року прокурор заявив клопотання про залучення до участі у справі Коблівської об`єднаної територіальної громади в особі Коблівської сільської ради як правонаступника Миколаївської обласної державної адміністрації.

Клопотання мотивоване тим, що відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року №719-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Миколаївської області» в грудні 2020 року сформувалася та розпочала діяльність Коблівська об`єднана територіальна громада Миколаївського району Миколаївської області, до складу якої увійшли Коблівська, Рибаківська, Новофедорівська, Анатолівська, Тузлівська та Червоноукраїнська сільські ради, в межах якої знаходиться спірна земельна ділянка.

Згідно із Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин», який набув чинності 27 травня 2021 року, відповідні сільські, селищні, міські ради отримали право розпорядження землями територіальних громад, в тому числі за межами населених пунктів. Таким чином, уповноваженим органом управління землями Коблівської об`єднаної територіальної громади Миколаївського району Миколаївської області в результаті реформи децентралізації є Коблівська об`єднана територіальна громада в особі Коблівської сільської ради.

Враховуючи наведене, Миколаївська обласна державна адміністрація у зв`язку з розмежуванням повноважень у сфері розпорядження земельними ділянками сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів фактично вибула зі спірних правовідносин та не має права розпоряджатися такими земельними ділянками. Єдиним належним компетентним органом у спірних правовідносинах на сьогодні є Коблівська об`єднана територіальна громада в особі Коблівської сільської ради.

Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції

Ухвалою Березанського районного суду Миколаївської області від 03 грудня 2024 року клопотання прокурора задоволено.

Замінено первісного позивача у справі Миколаївську обласну державну адміністрацію на її правонаступника Коблівську сільську раду (, юридична адреса: вул.Одеська, 4 с.Коблеве Миколаївського району Миколаївської області).

Постановляючи таку ухвалу, суд першої інстанції виходив із того, що зміни у земельному законодавстві можуть бути підставою для процесуального правонаступництва.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Не погодившись із ухвалою суду, ОСОБА_1 через свого представника подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просив ухвалу суду скасувати та відмовити прокурору у задоволенні його клопотання.

Обґрунтовуючи свою апеляційну скаргу, ОСОБА_1 вказував, що Коблівська сільська рада в силу вимог ст.55 ЦПК України не є правонаступником Миколаївської обласної державної адміністрації, оскільки остання не була ліквідована чи реорганізована. Заміна позивача на іншу юридичну особу, яка не має жодного відношення до спірних правовідносин, тягне за собою зміну предмета та підстав позову, що на стадії розгляду справи по суті заборонено.

Посилання прокурора на Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» №1423 від 28.04.2021 відповідач вважав безпідставним, оскільки спірна земельна ділянка вже сформована і зареєстрована за ним на праві приватної власності. Спірна земельна ділянка не була і не є об`єктом, на який поширюється дія вказаного Закону.

Також в апеляційній скарзі ОСОБА_1 звертав увагу на те, що прокурор у своєму клопотанні не зазначив жодної підстави для здійснення органами прокуратури захисту в суді інтересів держави в особі Коблівської об`єднаної територіальної громади Миколаївського району Миколаївської області в особі Коблівської сільської ради.

Позиція апеляційного суду та нормативно-правове обґрунтування

Відповідно до вимог статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно зі статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Підставою для процесуального правонаступництва є наступництво у матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони із спірних або встановлених судом правовідносин і перехід до іншої особи прав і обов`язків сторони, яка вибула з таких правовідносин.

Адміністративне (публічне) правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва. Під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок щодо відновлення порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід про перехід до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права. Функції держави, які реалізовувалися ліквідованим органом, не можуть бути припинені та підлягають передачі іншим державним органам, за винятком того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.

Правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) іншому або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції. У такому разі також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин.

При цьому можна виділити дві форми адміністративного (публічного) правонаступництва: 1) фактичне (або компетенційне адміністративне правонаступництво), тобто таке, де вирішуються питання передачі фактичних повноважень від одного до іншого органу, посадової особи (або повноважень за компетенцією) та 2) процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво.

Фактичне (компетенційне) адміністративне (публічне) правонаступництво це врегульовані нормами адміністративного права умови та порядок передання адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого, який набуває певні владні повноваження внаслідок ліквідації органу чи посади суб`єкта владних повноважень, припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи частково припинення компетенції органу публічної адміністрації чи припинення повноважень посадової особи.

Процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво це унормована можливість заміни судом (на будь-якій стадії процесу судового розгляду справи в суді першої, апеляційної та касаційної інстанцій крім випадків перегляду справи за винятковими чи нововиявленими обставинами) сторони чи третьої особи іншим суб`єктом, коли права та обов`язки суб`єкта владних повноважень перейшли від сторони (в судовій справі) до іншого суб`єкта владних повноважень, а також можливість суб`єкта публічної адміністрації (правонаступника) вступити в судовий процес як сторона чи третя особа.

Такий правовий висновок викладений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 08 грудня 2021 року у справі № 9901/348/19.

У справі, що переглядається, визначальним є встановлення факту переходу функцій (адміністративної компетенції) Миколаївської обласної державної адміністрації, щодо яких виник спір, до Коблівської сільської територіальної громади.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року № 719-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Миколаївської області» територія Рибаківіської сільської ради, в межах якої розташована спірна земельна ділянка з кадастровим номером :06:000:0384, увійшла до складу Коблівської сільської територіальної громади.

На підставі Закону України від 28 квітня 2021 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин», який набув чинності 27 травня 2021 року, відповідні сільські, селищні, міські ради отримали право розпорядження землями територіальних громад, в тому числі за межами населених пунктів.

Відповідно до пункту 24 Перехідних положень ЗК України, з 27 травня 2021 року до дня державної реєстрації права комунальної власності на земельні ділянки державної власності, що передаються у комунальну власність територіальних громад, органи виконавчої влади, що здійснювали розпорядження такими земельними ділянками, не мають права здійснювати розпорядження ними.

Отже, Коблівській сільській територіальній громаді автоматично з 27 травня 2021 року на підставі вищевказаного закону надано повноваження на розпорядження всіма землями державної власності, розташованими за межами населених пунктів у межах відповідних територіальних громад, крім земель, які залишились у державній власності, в тому числі й спірною земельною ділянкою.

Оскільки з 27 травня 2021 року відбулося публічне правонаступництво, тобто перехід прав та обов`язків Миколаївської обласної державної адміністрації до Коблівської сільської територіальної громади, правильним є висновок суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора про заміну первісного позивача його правонаступником.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право: залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення (пункти 1, 2 частини 1 статті 374 ЦПК України).

Згідно зі статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.374, 375, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана через його представника ОСОБА_2 , залишити без задоволення.

Ухвалу Березанського районного суду Миколаївської області від 03 грудня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і у випадках, передбачених ст.389 ЦПК України, може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту.

Головуючий О. В. Локтіонова

Судді Т. В. Крамаренко

О. О. Ямкова

Повний текст постанови складено 22 січня 2025 року.