КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

20 січня 2025 року м. Київ

Унікальний номер справи № 381/2094/24

Головуючий у першій інстанції - Соловей Г.В.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/2540/2025

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Борисової О.В., Ратнікової В.М.,

перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 18 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 18 липня 2024 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі частини від усіх видів її заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 02.05.2024 року і до досягнення дитиною повноліття.Рішення в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню у межах суми платежу за один місяць. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави 1211,20 грн судового збору.

Повний текст рішення складено 23 липня 2024 року (а.с. 26-31).

Не погодившись з рішенням районного суду, 06 вересня 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з апеляційноюскаргою (а.с. 38-47).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 вересня 2024 року витребувано матеріали цивільної справи (а.с. 49).

23 вересня 2024 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 24 вересня 2024 року передана судді-доповідачу.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Проте, заяви про поновлення строку апелянт не подавав, немає такої і за змістом апеляційної скарги.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 вересня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 18 липня 2024 року - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали (а.с. 54-55).

В ухвалі вказано, що на виконання вимог цієї ухвали слід направити до Київського апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду з зазначенням причин пропуску тридцятиденного строку з дня тримання копії оскаржуваного рішення та направлення до Київського апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 1816, 80 грн.

Згідно з супровідним листом Київського апеляційного суду від 03 жовтня 2024 року копію ухвали для виконання було направлено ОСОБА_1 на вказану в апеляційній скарзі поштову адресу: АДРЕСА_1 (а.с. 56).

14 листопада 2024 року до Київського апеляційного суду повернулася поштова кореспонденція від ОСОБА_1 без вручення за закінченням терміну зберігання (а.с. 57-58).

Згідно з супровідним листом Київського апеляційного суду від 18 листопада 2024 року копію ухвали для виконання було повторно направлено ОСОБА_1 на вказану в апеляційній скарзі поштову адресу: АДРЕСА_1 та на електронну пошту, що вказана в апеляційній скарзі ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 59-60).

24 грудня 2024 року до Київського апеляційного суду повернулася поштова кореспонденція від ОСОБА_1 без вручення за закінченням терміну зберігання (а.с. 61-62).

Крім того, як вбачається зі змісту телефонограми 27 грудня 2024 року о 11 год. 00 хв. та о 15 год. 00 хв. по телефону НОМЕР_1 було здійснено дзвінки з метою повідомлення ОСОБА_1 про те, що апеляційну скаргу було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом десяти днів днів, проте, абонент не прийняв дзвінки (а.с. 63).

Отже, Київським апеляційним судом було вжито всіх заходів щодо сповіщення апелянта про залишення його апеляційної скарги без руху ухвалою Київського апеляційного суду від 26 вересня 2024 року.

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, у тому числі цікавиться рухом справи.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01 квітня 2008 року, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26 квітня 2007 року). Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини зазначав, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі «Шульга проти України», № 16652/04). При цьому запобігати неналежній і такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі - завдання саме державних органів (див. рішення ЄСПЛ від 20.01.2011 у справі «Мусієнко проти України», № 26976/06).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Станом на 20 січня 2025 року недоліки апеляційної скарги апелянтом не було усунуто, не подано до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду з зазначенням причин пропуску тридцятиденного строку з дня тримання копії оскаржуваного рішення та не направленно до Київського апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 1816, 80 грн.

Виходячи з п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження вирішується не пізніше п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 3 ст. 358 ЦПК України).

Зважаючи на те, що апелянтом у строк, визначений законом, не подано заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, №15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, від 6 грудня 2007 року). Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись ст.ст. 354, ч. 4 ст. 357, ст. 358, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 18 липня 2024 року.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, а скаржнику надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

В.М. Ратнікова