Справа № 766/5697/24
Номер провадження 2/954/618/25
22 січня 2025 рокус-ще Нововоронцовка
Нововоронцовський районний суд Херсонської області в складі: головуючого судді Гончаренка О.В., за участю секретаря судового засідання Гром О.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовомПриватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення суми, сплаченого страхового відшкодування, -
Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АРКС» звернулось з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення суми, сплаченого страхового відшкодування, в якому просить стягнути з відповідачів суму сплаченого страхового відшкодування у розмірі 8867,58грн. В обґрунтування позовних вимог позивач покликається на те, що 22.02.2021 року ПРАТ «СК «АРКС» уклало з ОСОБА_4 електронний договір добровільного комплексного страхування майна № HENRNBR-211M3S8, за яким було застраховано майнові інтереси пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим майном - квартирою АДРЕСА_1 . 05.08.2021 із застрахованим майном трапилася страхова подія, залиття застрахованої квартири водою. Комісією у складі представників ОСМД складено акт про затоплення від 05.08.2021 року з якого вбачається, що затоплення відбулось з розташованої поверхом вище квартири АДРЕСА_2 . Страхувальник за добровільного страхування майна звернувся до ПРАТ «СК «АРКС» із заявою про настання страхового випадку та виплату страхового відшкодування. Дана заява була розглянута, залиття водою застрахованої квартири, визнано страховим випадком у зв`язку з чим, на підставі: кошторису відновлювального ремонту та страхового акту № АRХ2874330 від 26.08.2021 року, ПРАТ «СК «АРКС» здійснило виплату страхового відшкодування в розмірі 8867 грн 58 коп, що підтверджується платіжним дорученням № 812122 від 27.08.2021 року. З моменту виплати страхового відшкодування позивач отримав право вимоги до особи, відповідальної за заподіяні збитки. Просить стягнути з відповідачів на користь компанії суму сплаченого страхового відшкодування у розмірі 8867,58грн. та судовий збір.
Розгляд справи призначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
В судове засідання представник позивача не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просив справу розглянути у його відсутності, позов підтримав в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечив.
Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Причини своєї неявки суд не повідомили. Відзив на позов не подали.
З урахуванням положень ст.128,223,280 ЦПК Українисуд визнав за можливе проводити розгляд справи за відсутності відповідача та ухвалити у справі заочне рішення.
Відповідно до частини 2 статті 247ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у ній докази у сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно з частиною 1статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
На підставі частини 1статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
В силу положень частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина 1статті 12 ЦПК України). Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення (частина 1статті 81 ЦПК України), крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі.
Відповідно до статті 89 ЦПК України,суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 11 дав судам роз`яснення, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів.
Виходячи із наведених вище процесуальних норм, практики та роз`яснень, суд, перевіривши порушення прав та обов`язків позивача в межах заявлених ним вимог, встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини.
22.02.2021 року ПРАТ «СК «АРКС» уклало з ОСОБА_4 електронний договір добровільного комплексного страхування майна № HENRNBR-211M3S8, за яким було застраховано майнові інтереси пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим майном - квартирою АДРЕСА_1 .
ОСОБА_4 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу серії ВСТ 393315 від 04.05.2006 року.
05.08.2021 із застрахованим майном трапився страхова подія, залиття застрахованої квартири водою.
Комісією у складі представників ОСМД складено акт про затоплення від 05.08.2021 року з якого вбачається, що затоплення відбулось з розташованої поверхом вище квартири АДРЕСА_2 . Страхувальник за добровільного страхування майна звернувся до ПРАТ «СК «АРКС» із заявою про настання страхового випадку та виплату страхового відшкодування. Дана заява була розглянута, залиття водою застрахованої квартири, визнано страховим випадком у зв`язку з чим, на підставі: кошторису відновлювального ремонту та страхового акту № АRХ2874330 від 26.08.2021 року, ПРАТ «СК «АРКС» здійснило виплату страхового відшкодування в розмірі 8867 грн 58 коп, що підтверджується платіжним дорученням № 812122 від 27.08.2021 року.
Згідно Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 321262595 від 27.01.2023 року власниками квартири АДРЕСА_3 є в рівних частинах по 1/3 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .
Відповідно до статті 993 ЦК України та статті 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.
Після такої виплати деліктне зобов`язання не припиняється. У ньому відбувається заміна кредитора: до страховика потерпілого переходить право вимоги, що належало цьому потерпілому у деліктному зобов`язанні, у межах виплаченого йому страхового відшкодування. Такий перехід права вимоги є суброгацією.
Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Отже, зобов`язання із заподіяння шкоди це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.
Згідно з роз`ясненнями п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.
Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а на позивача покладено обов`язок довести наявність шкоди та її розмір.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт завдання такої шкоди відповідачем та її розмір.
В той же час, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.
Враховуючи вищевикладене, а також приймаючи до уваги,що відповідачі свої зобов`язання по сплаті коштів за заподіяну шкоду не виконали, у позивача виникло право вимагати стягнення заборгованості у примусовому порядку, з урахуванням викладеного, суд вважає звернення позивача з позовом до відповідачів про стягнення заборгованості та судових витрат цілком обґрунтованим,та таким,що відповідає характеру та змісту цивільно-правових відносин, а отже позов підлягає задоволенню повністю.
Оскільки відповідачів є співвласниками квартири, то відповідно до ст. 1190 ЦК України мають нести солідарну відповідальність.
Відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Понесення позивачем судових витрат у виді судового збору в розмірі 3028 грн.
Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи вищенаведене, з кожного відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1009,33 грн.
На підставі викладеного та керуючись статтями 993, 1166 ЦК України, статтями 141,142,206,256,264,265,268 ЦПК України, суд,-
Позов Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення суми, сплаченого страхового відшкодування - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» 1009,33 грн. сплаченого судового збору.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» 1009,33 грн. сплаченого судового збору.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» 1009,33 грн. сплаченого судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено без змін за результатами апеляційного розгляду справи. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
СуддяО.В. Гончаренко