Провадження № 2/466/247/25
У Х В А Л А

«22» січня 2025 року Шевченківський районний суд м.Львова у складі :

головуючої судді Луців-Шумської Н.Л.

учасники справи:

секретар Попенко І.І.

розглянувши у відкритосу підготовчому судовому засіданні в м.Львові заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Шкарупська-Баранова Наталія Богданівна, про забезпечення позову,

в с т а н о в и в :

В провадженні Шевченківського районного суду м. Львова на стадії підготовчого розгляду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ТОВ «Семільйон», за участю третіх осіб: державного реєстратора Управління державної реєстрації юридичного департаменту Львівської міської ради Шеремету М.М., ОСОБА_3 , про визнання права власності на нежитлові приміщення загальною площею 80кв.м, з яких 40кв.м на першому поверсі та 40кв.м на третьому поверсі, за адресою АДРЕСА_1 , що були придбані на підставі Договору №02 про набуття майнових прав на нежитлові приміщення від 03 липня 2019 року.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Львова від 05.09.2024р. прийнято заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Шкарубської-Баранової Н.Б. від 05.09.2024р. про зміну предмету позову.

Згідно вказаної заяви про зміну предмету позову позивач просить:

Визнати за ОСОБА_1 право власності на нежитлові приміщення загальною площею 80кв.м, з яких 40кв.м - на першому поверсі та 40кв.м на третьому поверсі, розташовані за адресою АДРЕСА_1 , що були придбані на підставі Договору №02 про набуття майнових прав на нежитлові приміщення від 03 липня 2019 року.

Витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 нежитлові приміщення загальною площею 80кв.м, з яких 40кв.м - на першому поверсі та 40кв.м на третьому поверсі, розташовані за адресою АДРЕСА_1 , які були придбані на підставі Договору №02 від 03 липня 2019 року про набуття майнових прав на нежитлові приміщення

Визнати недійсною Угоду від 12 липня 2021 року про припинення Договору про спільну діяльність від 27 березня 2019 року, укладену між Товариством з обмеженою відповідальністю «Семільйон» та ОСОБА_2 . Стягнути судові витрати з відповідачів на користь позивача.

10.01.2025 ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Шкарупська-Баранова Н.Б. в порядку забезпечення вказаного позову подав заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, що належить на праві власності у частці 62/100 ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ): будівля офісу під літ, «В-4», загальною площею 1019кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, номер відомостей про речове право: 42497672).

В обґрунтування заяви покликається на те, що ним подано вищевказану позовну заяву. Як вбачається із Заяви про надання згоди на поділ (виділ) будівлі офісу під літ. В- 4, загальною площею 1019кв.м за адресою АДРЕСА_1 ОСОБА_3 та ОСОБА_2 від 20.07.2021 року, посвідченої приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Амбросійчук Л.В., відповідно до висновку про визначення реальних часток в будинку між співвласниками №1/4420 від 05.07.2021 року, виданого Обласним комунальним підприємством Львівської обласної ради «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки», між заявниками погоджено такий розподіл будівлі офісу:

- ОСОБА_3 - приміщення: 1/241,8кв.м, 2/8,3кв.м, 7/134,1кв.м - загальною площею 384,2кв.м, що складають 38/100 ідеальних часток в цілому;

- ОСОБА_2 - приміщення: 6/36,0кв.м, 7а/127,2кв.м, 8/8,3кв.м, 10/36,3кв.м, 11/139, 8кв.м, 12/8,3кв.м, 4/37,0кв.м, 13/11,0кв.м, 14/35,7кв.м, 15/139,5кв.м, 16/8,8кв.м, 3/27,1кв.м, 5/9,9кв.м, 9/9,9кв.м - загальною площею 626,0кв.м, що складає 62/100 ідеальних часток в цілому.

На даний час, відповідно до інформаційної довідки №401940437 від 01.11.2024 року:

- нежитлові приміщення № 1, 2, 7; в будівлі офісу літ. «В-4» загальною площею 384,2кв.м за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_4 (підстава для державної реєстрації: договір купівлі-продажу, серія та номер: 780, виданий 01.06.2022, видавник Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Амбросійчук Л.В.)

- будівля офісу під літ. «В-4», загальною площею 1019кв.м за адресою АДРЕСА_1 належить на праві власності у частці 62/100 ОСОБА_2 (підстава для державної реєстрації: декларація про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер ЛВ04, видавник: ІНСПЕКЦІЯ ДЕРЖАВНОГО АРХІТЕКТУРНО-БУДІВЕЛЬНОГО КОНТРОЛЮ У М. ЛЬВОВІ, Документ отримано з ЄРД; розпорядження, серія та номер: 271, виданий 24.05.2021, видавник: Шевченківська районна адміністрація Львівської міської ради, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, номер запису про право власності: 42497672).

Таким чином, 38/100 будівлі офісу вже вдруге протиправно відчужені. Вказані факти свідчать про вчинення активних дій Відповідачів, спрямованих на ускладнення реалізації позивачем своїх прав за договором №02 від 03.07.2019 року та створюють загрозу неможливості виконання зазначеного договору в майбутньому в цілому.

Зазначає, що державна реєстрація права власності за ОСОБА_2 здійснена на 62/100 будівлі офісу, тобто кожне конкретне приміщення, зазначене в Заяві про надання згоди на поділ (виділ) будівлі офісу, у Висновку про визначення реальних часток в будинку між співвласниками №1/4420 від 05.07.2021 року окремо не реєструвалось. А тому спірні приміщення під №4 площею 37кв.м на першому поверсі та під №10 площею 36,3кв.м на третьому поверсі офісу під літ. В-4, загальною площею 1019кв.м за адресою АДРЕСА_1 майнові права на які були предметом Договору № 02 про набуття майнових прав на нежитлові приміщення станом на теперішній час не зареєстровані як окремі об`єкти нерухомого майна. Зважаючи на це позивач не може просити суд про накладення арешту тільки на спірні приміщення, а змушений клопотати про накладення арешту на нерухоме майно, що належить на праві власності у частці 62/100 ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме: будівля офісу під літ. «В-4» загальною площею 1019кв.м за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, номер відомостей про речове право: 424976721. Адже, як вбачається із долучених документів, спірні приміщення входять до складу частки, виділеної саме ОСОБА_2 .

Враховуючи наведені обставини, з метою усунення перешкод виконання рішення у майбутньому та ефективного захисту порушених прав ОСОБА_1 необхідно застосувати заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно, що на даний час належать на праві власності ОСОБА_2 .

Станом на теперішній час ОСОБА_2 не здійснює підприємницької діяльності. А відтак, арешт нерухомого майна не обмежуватиме його прав у користуванні спірними нежитловими приміщеннями, такий вид забезпечення позову не спричинить жодних збитків для відповідача та не перешкоджатиме його господарській діяльності.

У зв`язку із цим вважає, що у зустрічному забезпеченні немає необхідності.

Вважає, що є обґрунтовані підстави вважати, що у разі невжиття заходу забезпечення позову, це може істотно ускладнити чи унеможливити поновлення порушених чи оспорюваних прав.

Протоколом розподілу від 15.01.2025р. заява передана для розгляду судді Н.Л. Луців-Шумській.

17.01.2025 відповідач ОСОБА_2 , від імені якого діє адвокат Мехеда Н.В., подав заяву (заперечення) на заяву про забезпечення позову. Просив відмовити у задоволенні заяви. Зазначив, що позивач просить накласти арешт на всі приміщення, які належать відповідачу ОСОБА_2 , що порушує принцип співмірності виду забезпечення позову та позовних вимог. Також зазначає про відсутність необхідності забезпечення позову, оскільки заявником не надано доказів існування реальної загрози утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення заявлених позовних вимог.

Розгляд та вирішення заяви здійснюється судом без повідомлення і виклику учасників відповідно до ст.153 ЦПК України.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Ознайомившись із заявою про забезпечення позову і долученими до неї документами, запереченнями відповідача, суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає до задоволення.

За ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ст.150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, шляхом: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин, 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку та ін.

Згідно ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Пунктом 4 Постанови Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року: «Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам».

Враховуючи вищевказані норми, характер позовних вимог та предмет спору, вивчивши доводи позивача викладені у заяві про забезпечення позову, приходжу до висновку, що слід задовольнити заяву про забезпечення позову, оскільки між сторонами дійсно виник спір про право на нерухоме майно, та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання рішення суду в разі задоволення позову. Забезпечення позову у виді арешту зазначеного в заяві майна не спричинить збитків відповідачеві.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 151, 152, 153 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву задовольнити.

В порядку забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ТОВ «Семільйон», за участю третіх осіб, про визнання права власності на нежитлові приміщення накласти арешт на належні ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на праві власності 62/100 ідеальні частини будівлі офісу під літ. «В-4», загальною площею 1019кв.м за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, номер відомостей про речове право: 42497672).

Стягувач: ОСОБА_1 , ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Боржник: ОСОБА_2 , ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Ухвала суду підлягає до негайного виконання.

Копію ухвали про забезпечення позову направити заявнику, для негайного виконання копії ухвали направити всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя: Н. Л. Луців-Шумська