Номер провадження 2-п/754/21/25
Справа № 754/15/24
У Х В А Л А

Іменем України

23 січня 2025 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Буша Н.Д., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Скользнєвої Валерії Владиславівни про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 29 липня 2024 року у межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Сторона відповідача звернулась до суду з заявою, в якій просить скасувати заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 29 липня 2024 року, зі змістом якого представник заявника ознайомилась лише 17 грудня 2024 року.

Перевіривши подану заяву на відповідність вимогам ЦПК України, встановлено наступне.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно зі ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Тому, у разі пропуску строку звернення до суду, заявникові необхідно повідомити суд, чим підтверджуються поважність причин пропуску процесуальних строків для звернення до суду та надати суду підтвердження вищевказаного. У разі необхідності звернутися до суду з необхідним клопотанням.

Забезпечення дотримання принципу правової визначеності потребує чіткого виконання сторонами та іншими учасниками справи вимог щодо строків звернення до суду, а від судів вимагається дотримуватися певних правил у процесі прийняття рішення про поновлення строку та оцінювати поважність причин пропуску строку, виходячи із критеріїв розумності, об`єктивності та непереборності обставин, що спричинили пропуск, значимості справи для сторін, наявності фундаментальної судової помилки.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду, ЄСПЛ виходить із наступного:

1) поновлення пропущеного строку звернення до суду є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим;

2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин;

3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі;

4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку;

5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Верховний суд (Правова позиція аналогічного змісту наведена у постанові Верховного Суду від 22.06.2021 у справі №120/5780/20-а (ЄДРСРУ № 97806556) безальтернативно вказує, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Судом установлено, що заочне рішення у цивільній справі № 754/15/24 ухвалено Деснянський районним судом міста Києва 29 липня 2024 року. Зі змістом заочного рішення представник відповідача ознайомилась 17 грудня 2024 року, підключившись до матеріалів справи за допомогою «Електронний суд». Таким чином, строк на подання заяви про перегляд вказаного заочного рішення спливає 06 січня 2025 року, про що представник заявника зазначила в заяві про перегляд вказаного рішення. З заявою про перегляд заочного рішення сторона відповідача звернулась 08 січня 2025 року, про що свідчить штамп Укрпошти на конверті та в поданій заяві не заявляє клопотання про поновлення строку.

Таким чином, заявником, у порушення вимоги ст. 284 ЦПК України, не подано клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Ураховуючи те, що заочне рішення ухвалено судом 29 липня 2024 року, з заявою про перегляд заочного рішення сторона відповідача звернулась до суду 08 січня 2025 року, клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд до суду не подавали, суд приходить до висновку про залишення заяви без розгляду, оскільки пропущено строк для подачі заяви про перегляд заочного рішення та не заявлено клопотання про поновлення такого строку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.126, 260, 284 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Скользнєвої Валерії Владиславівни про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 29 липня 2024 року у межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Повний текст ухвали складено 23.01.2025 року.

Суддя Н.Д.Буша