Справа № 951/31/25
Провадження №2-о/951/22/2025
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

23 січня 2025 року суддя Козівського районного суду Тернопільської області Гриновець О. Б., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: відділ соціального захисту та охорони здоров`я населення Козлівської селищної ради про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна

установила:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Черніцький І. Р. звернувся до суду з заявою, в якій просить визнати ОСОБА_2 недієздатною, встановити над нею опіку та призначити заявника опікуном.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.01.2025 для розгляду зазначеної справи визначено головуючого суддю Гриновець О. Б.

Ознайомившись з поданою заявою, суддя вважає, що таку слід залишити без руху з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання фізичної особи недієздатною.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом (ч. 3 ст. 294 ЦПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Частиною 1 ст. 299 ЦПК України передбачено, що справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я.

Для визначення фактичної можливості такої особи з`явитися в судове засідання, а також про можливість особисто дати пояснення по суті справи у разі необхідності суд може призначити відповідну експертизу.

Однак в порушення вимог ч. 1 ст. 299 ЦПК України заявником у заяві про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, зазначено невірний суб`єктний склад осіб, які беруть участь у справі, зокрема, заінтересованою особою в заяві не зазначено особу, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною ОСОБА_2 з відповідними даними щодо неї згідно з вимог ст. 175 ЦПК України.

Заява також не містить відомостей про наявність чи відсутність у ОСОБА_2 адвоката чи про необхідність залучення адвоката відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 14 Закону України «Про безоплатну правову допомогу». У разі наявності адвоката у заяві відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України мають бути зазначені відповідні дані про нього.

Суддя звертає увагу, що в якості заінтересованої особи представником заявника зазначено відділ соціального захисту та охорони здоров`я населення Козлівської селищної ради, що не відповідає вимогам ст. 299 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 ЦК України органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

Права та обов`язки органів, на які покладено здійснення опіки та піклування, щодо забезпечення прав та інтересів фізичних осіб, які потребують опіки та піклування, встановлюються законом та іншими нормативно-правовими актами.

З погляду на що заявнику необхідно залучити в якості заінтересованої особи відповідний орган опіки та піклування, участь якого у розгляді справи є обов`язковою, вказавши належну адресу місцезнаходження, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Питання щодо встановлення опіки і піклування регулюються Правилами опіки та піклування, затвердженими наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26.05.99 № 34/166/131/88, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.06.1999 за № 387/3680 (далі - Правила опіки і піклування) й Порядком провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 № 866.

Згідно з п. 3.2 Правил опіки та піклування опікунами (піклувальниками) не можуть бути особи, які перебувають на обліку або лікуються в психоневрологічних та наркологічних закладах, засуджені за скоєння тяжкого злочину.

Проте представником заявника разом із заявою не надано суду довідки про стан здоров`я майбутнього опікуна й про те чи особа, яка хоче бути опікуном, притягувалася до кримінальної відповідальності та інформації, що такий не знаходиться на обліку в лікаря нарколога чи психіатра.

Відповідно до статті 41 ЦК України правовими наслідками визнання особи недієздатною, є зокрема відсутність у неї права вчиняти самостійно будь-якого правочину. Такі дії від імені недієздатної особи вчиняє її опікун.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно з ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд вирішує питання щодо призначення над недієздатною особою піклувальника або опікуна не інакше, як за поданням органу опіки та піклування.

Нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення над недієздатними особами опіки, а саме - за поданням відповідного органу, а не за заявою фізичної особи.

Отож призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства: захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в цьому конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Пунктом 3.3 частини 3 Правил опіки та піклування визначений перелік документів за наявності яких орган опіки та піклування призначає опікуна, а саме: рішення суду про визнання громадянина недієздатним, акт обстеження умов проживання особи, що потребує опіки, опис її майна та майбутнього опікуна, довідки про стан здоров`я особи, яка потребує опіки та її опікуна, довідки про судимість майбутнього опікуна.

Тобто нормами законодавства передбачено чіткий перелік документів та порядок призначення над недієздатними особами опіки.

Всупереч зазначеним вимогам закону заявником до суду подано заяву, яка не відповідає вимогам Цивільного процесуального кодексу України.

Отож необхідно надати суду висновок органу опіки та піклування про можливість призначення ОСОБА_1 опікуном над недієздатною фізичною особою, а також докази того, що він звертався з приводу цього питання до органу опіки та піклування.

Крім того відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦПК України у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

В обґрунтування заяви зазначено, що ОСОБА_2 тривалий час хворіє на психічну хворобу, у зв`язку з чим неодноразово зверталася за медичною допомогою. Внаслідок психічного захворювання тітка заявника не здатна самостійно обслуговувати себе, усвідомлювати значення своїх дій. Потребує стороннього догляду.

На підтвердження вищевказаних обставин, представник заявника надав лише довідку, видану комунальним некомерційним підприємством «Тернопільська обласна клінічна психоневрологічна лікарня» Тернопільської обласної ради 09.08.2022 за № 1250 про те, що ОСОБА_2 зверталася за медичною допомогою до лікаря-психіатра поліклініки, діагноз - розлади особистості та поведінки внаслідок органічного ураження головного мозку із зниженням інтелектуально-мнестичних функцій.

Водночас у наданому документі відсутня інформація, яка б свідчила про наявність у ОСОБА_2 саме хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого остання не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Лише за наявності таких доказів та достатніх даних саме про психічний розлад здоров`я фізичної особи суд відповідно до ч. 1 ст. 298 ЦПК України призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу, а відсутність таких даних позбавляє суд підстав в подальшому вирішити питання щодо призначення вказаної судово-психіатричної експертизи.

Відповідно до ч. 3 ст. 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Вказаний перелік суб`єктів звернення є вичерпним.

Водночас коло членів сім`ї та близьких родичів, які можуть звертатися до суду із заявою про визнання фізичної особи недієздатною у статті 296 ЦПК України не визначено.

Згідно з ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Частиною 1 статтею 71 ЦПК України визначено осіб, які належать до членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб).

Звертаючись до суду із вищевказаною заявою, представник заявника зазначив, що ОСОБА_2 є тіткою заявника та надав до заяви копії свідоцтв про народження ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , що є недостатнім для підтвердження вказаних родинних відносин.

У переліку додатків до заяви зазначено документ з назвою "копія свідоцтва про шлюб", однак серед матеріалів заяви такий додаток відсутній, про що працівниками суду складено акт від 17.01.2025.

Тож представник заявника з огляду на вимоги статті 3 СК України, положення ЦПК України, не довів належними та достатніми доказами, що заявник є членом сім`ї чи близьким родичем ОСОБА_2 й наділений правом звертатися до суду із заявою про визнання останньої недієздатною відповідно до вимог ч. 3 ст. 296 ЦПК України.

Усі зазначені недоліки заяви є підставою для залишення її без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на що заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України

постановила:

залишити без руху заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: відділ соціального захисту та охорони здоров`я населення Козлівської селищної ради про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна.

Повідомити представника заявника про необхідність усунути недоліки заяви, вказані в мотивувальній частині ухвали суду у п`ятиденний строк з дня отримання ним цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути її заявнику.

Копію ухвали про залишення заяви без руху надіслати особі, яка подала заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. Б. Гриновець