Провадження № 2/357/469/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2024 року до Білоцерківського міського суду Київської області надійшла вказана позовна заява.

В межах розгляду даної справи, ухвалою Білоцерківського міського суду Київської області від 25.12.2024 вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку площею 3,932 га з кадастровим номером :03:005:0002, що знаходиться за адресою: Київська область, Білоцерківський район, с/р Розаліївська (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 04), що належить ОСОБА_2 , та заборони реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо земельної ділянки площею 3,932 га з кадастровим номером :03:005:0002, що знаходиться за адресою: Київська область, Білоцерківський район с/р Розаліївська (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 04), що належить ОСОБА_2 .

22.01.2025 ухвалою судді прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання 13.03.2025.

У відповідності до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

У певних немайнових спорах має також досліджуватися питання, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень.

Схожа правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16.08.2018 року, справа № 910/1040/18.

З матеріалів справи вбачається, що спір у даній справі є майновим.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 по справі № 753/22860/17 зроблено правовий висновок про те, що конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в межах майнового спору про стягнення коштів за договором позики достатнім заходом забезпечення позову є саме арешт земельної ділянки.

Одночасно з арештом вжиття судом додаткового заходу забезпечення позову у вигляді заборони здійснювати реєстраційні дії щодо земельної ділянки в межах даного спору не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову та позовним вимогам, тому суд вважає, що застосовані заходи забезпечення позову в цій частині підлягають скасуванню шляхом постановлення відповідної ухвали суду.

Керуючись ст. 13, 158, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Скасувати заходи забезпечення позову, які були вжиті ухвалою Білоцерківського міського суду Київської області від 25.12.2024 у справі № 357/18546/24 в частині встановлення заборони реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо земельної ділянки площею 3,932 га з кадастровим номером :03:005:0002, що знаходиться за адресою: Київська область, Білоцерківський район с/р Розаліївська (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 04), що належить ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя А. Ю. Цуранов