Справа №:755/4683/24
Провадження №: 2/755/2469/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"20" січня 2025 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 21 березня 2024 року відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження, сторонам роз`яснено їх права та обов`язки.

Звертаючись з позовом до суду, позивач просив стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 заборгованість за надані послуги з постачання теплової енергії за період з січня 2016 року по 01 лютого 2024 року у розмірі 46 637,72 грн, та послуги з гарячого водопостачання за період з лютого 2017 року по 01 лютого 2024 року у розмірі 77 630,31 грн, зазначив адресу місцезнаходження нерухомого майна та місце проживання (реєстрації) відповідачів: АДРЕСА_1 .

Відповідно до частини шостої статті 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вимог частини шостої статті 187 ЦПК України судом зроблено запити до органу реєстрації місця проживання відповідачів.

Відповідно до відомостей електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» про задеклароване/ зареєстроване місце проживання особи, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно відомостей з електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» про задеклароване/ зареєстроване місце проживання особи, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

З відомостей з електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» про задеклароване/ зареєстроване місце проживання особи, також встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, з відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру від 19 березня 2024 року № 497828, встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у період з 29 листопада

1994 року по 30 грудня 2023 року був зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_1 .

Також судом зроблено повторний запити до органу реєстрації місця проживання щодо встановлення відомостей про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_4 .

Згідно відомостей електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» про задеклароване/ зареєстроване місце проживання особи, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , у період з 29 листопада 1994 року по 30 грудня 2023 року. Вибув з проживання на підставі документа про підтвердження смерті: № а/з 22347, Дніпровський ВДРАЦС у м. Києві ЦМУМЮ № 4/33.12-42 за грудень 2023 р. № 112,

01 січня 2024 року.

Виходячи з положень частини першої статті 55 Цивільного процесуального кодексу України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Відповідності до пункту 1 частини першої статті 251 Цивільного процесуального кодексу України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі, серед іншого, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Таким чином, з наведеного вбачається, що дана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі коли відповідач (боржник) на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

В позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням права, свобод та інтересів третіх осіб.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі №183/4229/14-ц.

Отже, системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 Цивільного кодексу України та частини другої статті 48 Цивільного процесуального кодексу України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 Цивільний процесуальний кодексу України).

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 20 січня 2025 року провадження у справі за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, в частині вимог про стягнення заборгованості з ОСОБА_4 , - закрито, у зв`язку із встановленням інформації про смерть ОСОБА_4 до відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини третьої статті 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.

За вказаних обставин, з урахуванням того, що позивач просить стягнути з відповідачів заборгованість за надані послуги з постачання теплової енергії за період з січня 2016 року по 01 лютого 2024 року у розмірі 46 637,72 грн, та послуги з гарячого водопостачання за період з лютого 2017 року по 01 лютого 2024 року у розмірі 77 630,31 грн, наданий позивачем розрахунок заборгованості підлягає уточненню.

Таким чином, на виконання ухвали позивачу слід уточнити зміст позовних вимог з урахуванням інформації щодо ОСОБА_4 , який помер, та надати актуальний розрахунок заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги за адресою, та надати докази направлення заяви по суті справи іншим учасника справи.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позову не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною одинадцятою статті 187 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За вказаних обставин, суд доходить висновку про необхідність залишити позовну заяву без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

Суд звертає увагу позивача, що згідно з приписами частини тринадцятої статті 187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - три дні з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хромова