УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" січня 2025 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі: судді Кіндера В.А., за участю секретаря судових засідань Сергієнко К.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Колесник Світлани Андріївни від розгляду цивільної справи за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі ОСББ) «МЖК 28» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа №953/11659/23 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі ОСББ) «МЖК 28» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

06.01.2025 на адресу суду надійшла заява від відповідача про відвід головуючої у справі з тих підстав, що остання є упередженою та заінтересована у результаті розгляду справи.

Ухвалою від 08.01.2025 суддя Київського районного суду м. Харкова Колесник С.А. передала заяву відповідача про відвід до канцелярії Київського районного суду м. Харкова для визначення судді для її розгляду в порядку ст.33 ЦПК України, оскільки не погодилась з висловленими у ній твердженнями.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.01.2025 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді Колесник С. А. передано для розгляду судді Кіндер В. А.

Керуючись вимогами ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд з метою створення найкращих умов для захисту прав і законних інтересів учасників судового процесу призначив розгляд питання про відвід судді у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Проте учасники судового провадження, будучи належним чином сповіщені про дату і час судового засідання, до суду не з`явилися і причин свого неприбуття не повідомили. За таких обставин неявка у судове засідання учасників судового провадження відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України не перешкоджає вирішенню судом заявленого відводу.

Оскільки у судове засідання не з`явилися учасники справи, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Розглянувши заяву про відвід, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Положеннями ч.1 ст.36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу та підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у розгляді справи (п. 3) або якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді (п. 5).

Суд зауважує, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу (ч.3 ст. 39 ЦПК України).

З поданої заяви про відвід судді Колесник С.А. вбачається, що відповідач вважає, що суддя не вжила заходів щодо розгляду справ у встановлені строки, позбавила доступу відповідача до правосуддя. Крім того, суддя є відповідачем у цій справі по зустрічному позову ОСОБА_1 , який поданий 06.01.2025, а також у справі №953/10772/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСББ «МЖК28» та ОСОБА_2 .

Зважаючи на викладене, відповідач вважає, що суддя є упередженою та зацікавленою.

Суд дійшов висновку про безпідставність таких тверджень, які не мають під собою жодного підґрунтя.

Практикою Європейського Суду з прав людини напрацьовано критерії, які мають враховуватись при оцінці неупередженості судді.

Так, у рішенні ЄСПЛ у справі «П`єрсак проти Бельгії» зазначено, що не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи, схильності, її відсутність, або навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу…тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має бути відведений».

Отже, на основі зазначеного вище можна зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти.

Щодо суб`єктивної складової цього поняття слід зазначити, що у справі «Хаушильд проти Данії» зазначено, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо не з`являються докази протилежного.

Отже, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, для його відводу під час об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

В п.10 постанови Пленуму Верховного суду України №8 від 13.06.2007 "Про незалежність судової влади" зазначено наступне: Відповідно до ч.5 ст.124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені. Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.

Подана позивачем заява про відвід судді зводиться до незгоди з процесуальною діяльністю суду в цій справі, що є підставою для оскарження у встановленому законом порядку.

Не бере до уваги суд і твердження про зацікавленість судді у результатах розгляду вказаної справи, які висловлює відповідач у поданій заяві, оскільки вони не містять будь-яких обґрунтованих відомостей, які б могли бути підставою для відводу судді.

Керуючись ст.ст.36, 40, 260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Колесник Світлани Андріївни - відмовити.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду (ч.2. ст.353 ЦПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (ч.2 ст.261 ЦПК України).

Суддя: Кіндер В.А.