Справа № 468/2349/24
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

15.01.2025 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі:

головуючого судді Звягіної О.В.,

за участю секретаря судового засідання Хижняк К.А.,

сторони справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2

третя особа Сквирська Державна нотаріальна контора

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Баштанка Миколаївської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Сквирська Державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить визначити йому строк тривалістю два місяці для подачі в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Мотивуючи свої вимоги, позивач вказує, що він, перебував у дружніх стосунках з ОСОБА_3 . Батьки позивача мали з ним спільну справу та працювали в Баштанському районі Миколаївської області, оскільки є уродженцями Баштанського району. В подальшому, деякий час він не спілкувався із ним, оскільки так склались життєві обставини. У вересні 2024 р. до позивача звернувся син ОСОБА_3 - ОСОБА_2 та передав йому заповіт від батька на його ім`я і повідомив про смерть ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Померлий уродженець Баштанського району, с. Онуфріївка, на момент смерті був зареєстрований за адресою: Київська область, Сквирський район, село В.Єрчики, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 . Як виявилось, він залишив заповіт на ім`я позивача, посвідчений 02 грудня 2013 року, приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального Ягужинською К.Т. За вказаним заповітом померлий заповів позивачу земельну ділянку, що розташована в межах території Костичівської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 5.50 га. кадастровий номер :01:000:0291. Спадщину у встановлені законом строки позивач не прийняв, оскільки не знав про наявність такого заповіту.

10.10.2024 р. позивач склав у нотаріуса заяву, яку подав за місцем відкриття спадщини до Сквирської Державної нотаріальної контори. 23.10.2024 р. державним нотаріусом надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, у зв`язку із пропуском строків на прийняття спадщини. Із постанови вбачається, що спадкоємець ОСОБА_2 також не знав про наявність вказаного заповіту на день відкриття спадщини, а тому вказане за заповітом майно оформлено не було. Викладені причини пропуску строку вважає поважними, тому просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 03.12.2024 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

26.12.2024 року витребувано спадкову справу після смерті ОСОБА_3 .

Будь-яких інших процесуальних дій по справі не вчинялося.

Позивач в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності. Крім того, просив не стягувати з відповідача судові витрати.

Відповідач ОСОБА_2 також надав до суду заяву про визнання позову та розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи, докази, надані позивачем, приходить до висновку про наявність підстав щодо задоволення позову, виходячи з наступного.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

За змістом ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.ст. 1220 ч. 1, 1223 ч. 3 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 13.04.2017 року, виданим Виконавчим комітетом Великоєрчиківської сільської ради Сквирського району Київської області.

Померлий уродженець Баштанського району, с. Онуфріївка, на момент смерті був зареєстрований за адресою: Київська область, Сквирський район, село В. Єрчики, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 . Як виявилось, він залишив заповіт на ім`я позивача, посвідчений 02 грудня 2013 року, приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального Ягужинською К.Т. За вказаним заповітом померлий заповів позивачу земельну ділянку, що розташована в межах території Костичівської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 5.50 га. кадастровий номер :01:000:0291. Спадщину у встановлені законом строки позивач не прийняв, оскільки не знав про наявність такого заповіту. Інших спадкоємців за законом або за заповітом не має.

02.12.2013 року приватним нотаріусом внесено реєстраційний запис до Спадкового реєстру про спадкову справу № 55409627.

Відповідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини в зв`язку з тим, що не був обізнаний про заповіт. Про існування заповіту дізнався тільки у вересні 2024 р. коли до нього звернувся син ОСОБА_3 - ОСОБА_2 та передав йому заповіт від батька на його ім`я і повідомив про смерть ОСОБА_3 11 квітня 2017 року. Відповідно ця обставина унеможливила своєчасне звернення з відповідною заявою до нотаріуса. Тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 89 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк подачі заяви про прийняття спадщини в зв`язку з тим, що не був обізнаний про існування заповіту та не вважав себе спадкоємцем, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272 ЦПК України, ст. ст. 1265, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, -

УХВАЛИВ :

Позов - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , як спадкоємцю за заповітом, додатковий строк терміном в два місяці з дня набрання рішенням законної сили - для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса проживання: АДРЕСА_2 .

СУДДЯ: