1Справа № 335/8989/24 2/335/216/2025
УХВАЛА
21 січня 2025 року Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Геєць Ю.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Концерну „Міські теплові мережі до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії, -
07.08.2024 року до суду, через систему „Електронний суд, надійшли матеріали позовної заяви Концерну „Міські теплові мережі до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії..
Ухвалою суду від 12.08.2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (виклику) сторін.
Відповідачу встановлено строк для подання відзиву, позивачу встановлено строк для подання відповіді на відзив відповідачів.
09.09.2024 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від відповідача.
Разом з відзивом на позовну заяву, 09.09.2024 року відповідачем подано заяву заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження в порядку ч. 4,5 ст. 277 ЦПК України, оскільки спрощене провадження передбачає дуже обмежений порядок використання сторонами своїми процесуальними правами.
Суд вивчивши, подану заяву-заперечення, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин, про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже, чинним процесуальним законодавством України визначено, що справи незначної складності, у яких ціна позову не перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - є малозначними.
Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд врахував: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
З огляду на предмет спору (позовні вимоги), які не підпадають під обмеження, визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, та ціну позову, яка не перевищує тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України вказана справа є малозначною.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України вказана справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.
Відповідно до ч. 1ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Згідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, позивач та відповідач не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог та заперечень один одного у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуватися правами, передбаченими Цивільним процесуальним кодексом України.
Загалом характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вказують на те, що обставини справи мають бути підтверджені письмовими доказами, які безперешкодно можуть надаватись сторонами справи до суду в межах визначених законом строків.
Крім того, відповідачем не наведено суду посилання на те, які процесуальні дії не можуть бути вчинені судом в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Зважаючи на те, що справа за вищевказаним позовом не підпадає під обмеження, які визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, через що її розгляд у порядку загального позовного провадження не є обов`язковим, крім того, вказана справа не становить ані значної складності, ані значного суспільного інтересу, вона може бути розглянута судом по суті у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (виклику) учасників справи у судове засідання за наявними у справі матеріалами.
Отже, заява-заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження слід залишити без задоволення.
Керуючись ст.ст. 260, 274 - 279 ЦПК України, суд
Заяву-заперечення ОСОБА_1 проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження - залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В.Геєць