Провадження № 2-о/638/76/25

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2025 року Дзержинський районний суд міста Харкова

у складі головуючого судді: Хайкіна В.М.,

за участю секретаря: Веремчук Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: державний нотаріус Харківської міської державної нотаріальної контори Цуканова Олена Василівна про встановлення факту родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ:

10.10.2024 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: державний нотаріус Харківської міської державної нотаріальної контори Цуканова Олена Василівна про встановлення факту родинних відносин, згідно прохальної частини якої просить суд: встановити юридичний факт, що ОСОБА_2 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною донькою ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 . Заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати заявника ОСОБА_3 . Після смерті матері відкрилась спадщина на належну їй частину нерухомого майна 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 та земельні ділянки. Заявник фактично прийняла спадщину, оскільки є єдиною дитиною та спадкоємицею після померлої ОСОБА_3 . У встановлений законом строк та в порядку статті 1265 ЦК України, після смерті матері, заявник ОСОБА_4 , з метою належного оформлення спадщини звернулась до Першої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Заявнику було повідомлено, що для одержання свідоцтва про право на спадщину заявнику необхідно надати документи, що підтверджують родинний зв`язок із спадкодавцем. 30.08.2024 року заявник отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з відсутністю у заявника документів на підтвердження підстав для закликання для спадкоємства, зокрема доказів родинних відносин між спадкоємцем та спадкодавцем, тобто оригіналу свідоцтва про народження, яке б підтверджувало родинну спорідненість між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . Заявником втрачено свідоцтво про народження і це становить перепони у вирішенні питання щодо належного оформлення спадкових справ, виникла необхідність встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що заявник ОСОБА_1 є рідною донькою ОСОБА_3 , оскільки іншим шляхом, ніж зверненням до суду з даною заявою про встановлення родинних відносин, вирішити спірне питання не можливо, бо заявник народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 у м. Мурманськ (на території колишнього СРСР, наразі росія, яка є країною агресором) і на території України заявник не може отримати повторне свідоцтво про народження, адже цей процес передбачає здійснення міжнародного запиту до країни видачі документа, проте це не стосується країн, з якими Україна не підтримує дипломатичних відносин, про що заявнику було повідомлено органом РАЦС на заяву про видачу повторного свідоцтва про народження у зв`язку з втратою. У зв`язку із тим, що у заявника відсутня можливість врегулювати питання щодо отримання повторного свідоцтва про народження через відсутність двостороннього договору, який би регулював правові відносини у цивільних, сімейних справах між російською федерацією та Україною.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 04.11.2024 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

26.11.2024 року від заявника до суду надійшла заява про усунення недоліків заяви.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 27.11.2024 року відкрито провадження у вказаній справі за правилами окремого провадження та призначено судове засідання.

Від заявника ОСОБА_1 до суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Від заінтересованої особи завідувача Першої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції засобами поштового зв`язку надійшла заява з проханням розгляд справи проводити за відсутності представника заінтересованої особи.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, дійшов до наступних висновків.

Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 07.07.1962 року, 07.07.1962 року було зареєстровано шлюб між ОСОБА_5 , 1928 року народження та ОСОБА_6 , 1934 року народження. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_7 », про що складено відповідний актовий запис №1713.

Із матеріалів справи вбачається, що заявник ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_5 та ОСОБА_3 .

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 помер батько заявниці ОСОБА_5 , про що складено відповідний актовий запис №10961.

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати заявниці ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що складено відповідний актовий запис №10207.

30.08.2024 року державний нотаріус Першої Харківської міської державної нотаріальної контори Цуканова Олена Василівна, за вихідним номером №1223/02-31 надала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в якій зокрема зазначено, що ОСОБА_1 не подано жодного документу, що стверджує підстави для закликання до спадкоємства будь-якої черги, що необхідні для вчинення нотаріальної дії, тобто не додано доказів родинних відносин спадкоємців зі спадкодавцем.

У зазначені постанові державним нотаріусом зазначено, що в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян відсутній запис цивільного стану про народження ОСОБА_8 .

Згідно копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №7 вбачається, що 26.06.1982 року між ОСОБА_9 та ОСОБА_10 Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції було зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис №708. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_11 ».

Згідно копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 , шлюб між ОСОБА_10 та ОСОБА_1 16.06.1992 року було розірвано, про що складено відповідний актовий запис №335. Після розірвання шлюбу присвоєні прізвища « ОСОБА_11 », « ОСОБА_11 ».

Згідно копії листа начальника Вишгородського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області за вих. №667/30.18-32 від 20.04.2023 року було повідомлено, що Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) повідомляє, що згідно наданої копії паспорта на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , вбачається, ОСОБА_1 народилась в м. Мурманськ, росія. Архівний актовий запис на ім`я ОСОБА_1 зберігається в росії.

Також до заяви про встановлення факту родинних відносин заявником додано у якості доказів: копію нотаріально посвідченої довіреності від 04.09.2023 року від імені ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; копію довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб; документи про право власності на житло; копію трудової книжки ОСОБА_12 серії НОМЕР_5 від 29.07.1981 року, з якої вбачається поетапність зміни прізвища; копії шкільних фото; копії документів на поховання померлої матері заявниці ОСОБА_3 ; нотаріально посвідчені заяви сусідів, а саме ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Із копії довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні вбачається, що за адресою: АДРЕСА_2 станом на 15.09.2023 зареєстровані: ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Із нотаріально посвідчених заяв сусідки ОСОБА_13 підтверджується, що ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 у м. Мурманськ, всі витрати з утримання житла за адресою: АДРЕСА_2 і сплату комунальних послуг здійснювалось саме ОСОБА_16 . А Також заявник проживала завжди разом з мамою ОСОБА_3 , яка була особою похилого віку і доглядала за нею.

Згідно частини 2 статті 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Частиною 7 статті 19 ЦПК України визначено, що окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно частини 1 статті 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року передбачено, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Відповідно до частини 2 статті 315 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до листа Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що маючих юридичне значення» зазначено, що перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, наводиться у статті 315 ЦПК і не є вичерпним. У судовому порядку можуть бути встановлені й інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не передбачено іншого порядку їх встановлення, зокрема встановлення факту родинних відносин тощо.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно до пункту 4 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

У частині 1, 2, 8 статті 83 ЦПК України визначено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач повинний подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Матеріалами справи встановлено, що заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Та обставина, що прізвище матері та доньки відрізняються, зумовлено зміною прізвищ заявниці у зв`язку із укладенням шлюбу.

Отримати у позасудовому порядку підтвердження щодо родинних відносин між заявником та її матір`ю ОСОБА_3 , а саме отримати дублікат свідоцтва про народження, на теперішній час не вдається можливим, оскільки загально відомим фактом є те, що на даний час між російською федерацією та Україною відсутній двосторонній договір, який би регулював правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах Україна вийшла з Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах та Протокоу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22.01.1993 року, згідно Закону України №2783-ХІ від 01.12.2022 року.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , є доведеним, а тому заява про встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 77-81, 89, 258, 259, 263-265, 293, 294, 315, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: державний нотаріус Харківської міської державної нотаріальної контори Цуканова Олена Василівна про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити юридичний факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є рідною донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

На підставі частини 1 статті 354 ЦПК України, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 21.01.2025 року.

Головуючий суддя: