ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
_____________________________________________________________________
Провадження №2-п/756/6/25
УХВАЛА

17 січня 2024 року Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.,

за участю секретаря Загороднюк В.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Вітліної М.О.,

представника відповідача

в режимі ВКЗ адвоката Дуденок О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 27 вересня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -

УСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 27.09.2024 розірвано шлюб, зареєстрований 18.10.2014 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 6000 грн. щомісячно, з їх подальшою відповідною індексацією, починаючи з 05.08.2024 та до досягнення дитиною повноліття, а також стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1211,20 грн. та на користь держави судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

25.11.2024 представник відповідача звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, посилаючись на те, що відповідач не знав про розгляд справи у суді та про наявність заочного рішення. Вказував, що відповідач не працевлаштований, на його утриманні перебувають батьки пенсійного віку з другою групою інвалідності, тому присудження аліментів у розмірі 6000 грн. є передчасним та значно завищеним.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 05.12.2024 заяву про перегляд заочного рішення прийнято до свого провадження.

В судовому засіданні представник відповідача заяву підтримав та просив задовольнити.

Позивач та його представник в судовому засіданні заперечували проти перегляду заочного рішення, вказували, що відповідачем не наведено причин поважності його неявки до суду та неподання відзиву, доказів стосовно витрат на утримання батьків також не надано, при цьому він повідомлявся за зареєстрованим місце його проживання. Крім того, зазначили, що відповідач є працездатною особою, розмір аліментів є цілком виправданий, оскільки фактично на утримання дитини витрачаються більші кошти.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи відсутність відомостей про вручення відповідачу заочного рішення суду, то його клопотання про поновлення відповідного пропущеного строку підлягає поновленню.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Пунктами 3,4 ч. 2 ст. 285 ЦПК України визначено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Як убачається з матеріалів справи, відповідач завчасно та належним чином повідомлявся судом про судові засідання, зокрема, і про те, яке відбулося 27.09.2024, за зареєстрованим місцем свого проживання - АДРЕСА_1 , що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями судових повісток (а.с.21.32), проте кореспонденція направлена відповідачу про виклик в судові засідання на 06.09.2024 та 27.09.2024 повернулася до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Зі змісту заяви відповідача убачається, що адреса його зареєстрованого місця проживання не змінилася.

Положення ч. 5 та ч. 6 ст. 128 ЦПК України визначають, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасниками судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судового повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

З огляду на зазначене, а також з урахуванням положень ст. 128 ЦПК України та висновків Верховного Суду, суд приходить до висновку, що відповідач належним чином повідомлявся про розгляд даної справи та йому направлялась ухвала суду та позовна заява з документами до неї.

Окрім того, позовні матеріали разом з копією ухвали про відкриття провадження та копією повістки на судове засідання, яке мало місце 06.09.2024 повернулися на адресу суду з підстав «за відмовою адресата».

Викладене свідчить про те, що суд виконав покладений на нього обов`язок повідомити учасників про дату, час та місце розгляду справи.

Будь-яких доказів, які б спростовували висновки суду щодо наявності підстав для задоволення позову, до заяви про перегляд заочного рішення відповідачем не додано. Посилання сторони відповідача про наявність на його утриманні батьків пенсійного віку з другою групою інвалідності не обґрунтовано належними доказами.

Ухвалюючи рішення, суд прийшов до висновку про наявність підстав для розірвання шлюбу та стягнення з відповідача аліментів та навів обґрунтування своїх висновків.

Сукупності обставин, визначених ст. 285 ЦПК України, судом встановлено не було, а відповідачем їх наявність не доведена.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи наведене, заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.285, 287, 288 ЦПК України , суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 27 вересня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Повний текст ухвали складено 20.01.2025.

Суддя Олексій ДИБА