ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2332/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2025 року Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючої судді Шаповалової К.В.

за участі секретаря судового засідання Давидюк В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: місто Київ, вулиця Олександра Кошиця, 5а в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

25 жовтня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обгрунтування позовної заяви позивач зазначила, що 01 лютого 2023 року між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб, від якого сторони мають спільну доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сімейне життя не склалося, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Спільного господарства сторони не ведуть, разом не проживають, сенсу підтримувати сімейні відносини позивач не вбачає, а тому просить суд розірвати шлюб.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 жовтня 2024 року цивільну справу № 753/21086/24 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 28 жовтня 2024 року.

19 листопада 2024 до суду надійшла відповідь з управління соціальної та ветеранської політики Дарницької РДА про фактичне зареєстроване місце проживання позивача.

21 листопада 2024 року до суду з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Управління ДМС України у Чернігівській області, надійшла інформація про зареєстроване місце проживання відповідача.

Ухвалою суду від 25 листопада 2024 року було відкрито провадження у справі та призначено праву її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 11 грудня 2024 року на 09:45 год.

Судове засідання призначене на 11 грудня 2024 року було відкладено на 20 січня 2025 року на 09:45 год для повторного виклику відповідача.

У судове засідання призначене на 20 січня 2025 року сторони не з`явилися, у матеріалах справи міститься заява позивача про розгляд справи за її відсутності, у якій також зазначено, що позовні вимоги позивач просить задовольнити та розірвати шлюб. Відповідач у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується матеріалами справи, зокрема, процесуальні документи, копія позовної заяви з додатками надсилались відповідачу на адресу місця реєстрації: АДРЕСА_1 , однак поверталися до суду без вручення з відмітками "адресат відсутній за вказаною адресою".

Відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову.

Проаналізувавши обставини справи у сукупності, суд доходить наступного висновку.

Встановлено, що 01 лютого 2023 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 було укладено шлюб, який зареєстровано Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ), актовий запис № 150, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 .

Від шлюбу подружжя має спільну дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, яке видане Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ), актовий запис № 537, серія НОМЕР_2 .

Позивач у позовній заяві, зазначає, що спільне життя з відповідачем фактично припинене, спільного господарства сторони не ведуть, разом не проживають. Подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Згідно із статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України), шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Так, відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (частини перша статті 24 СК України).

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно із статтею 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З огляду на зазначене, зважаючи на те, що судом встановлено, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Відповідно до статті 113 СК України, особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

З огляду на положення зазначеної статті, прохання позивача про повернення їй дошлюбного прізвища є не вимогою, а є правом позивача, тож воно підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 263, 265 ЦПК України , суд,-

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та до ОСОБА_2 , який зареєстрований 01 лютого 2023 року Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ), актовий запис № 150.

Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_1 повернути дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя Шаповалова К.В.