Провадження № 2/201/1375/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2025 року місто Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська Демидова С.О. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна Акціонерна Страхова Компанія «Оранта» про стягнення недоплаченого страхового відшкодування, трьох відсотків річних та інфляційних витрат,-

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача та відповідача

До Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська 11 грудня 2024 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна Акціонерна Страхова Компанія «Оранта» про стягнення недоплаченого страхового відшкодування, трьох відсотків річних та інфляційних витрат,в якій позивач просить суд:

Стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 , недоплачене страхове відшкодування у розмірі 35 577,65 грн., 3% річних у розмірі 936,10 грн., втрати від інфляції у розмірі 2979,63 грн., що разом складає 39 493, 38 грн., а також судові витрати.

В обґрунтування позовної заяви зазначає, що 28 жовтня 2023 об 11 год. 15 хв. за адресою: м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 44а, ОСОБА_2 керуючи т/з «MITSUBISHI» д/н НОМЕР_1 , проявив неуважність до дорожньої обстановки, своєчасно та відповідно не відреагував на її зміну, відволікся від керування, здійснив зіткнення з т/з «FORD Focus» д/н НОМЕР_2 , який був припаркований ОСОБА_1 , цивільно правова відповідальність власника транспортного засобу «MITSUBISHI» д/н НОМЕР_1 застрахована в НАСК «Оранта».

Вина ОСОБА_2 у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується постановою Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 12 грудня 2023 року по справі № 201/14044/23.

В результаті дорожньо-транспортної пригоди було пошкоджено автомобіль «FORD Focus» д/н НОМЕР_2 потерпілої ОСОБА_1 , чим завдані матеріальні збитки.

Відповідно до висновку №4945 експерта автотоварознавця по визначенню вартості матеріального збитку КТЗ від 20 листопада 2023 року встановлено, що вартість матеріального збитку, нанесеного власнику автомобіля FORD Focus, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_3 , пошкодженого у наслідок від ДТП, становить: 82 662,65 грн.

Відповідно до полісу № 216892700 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів встановлено страхову суму на одного потерпілого за шкоду, заподіяну майну 160 000,00 грн., а також встановлена франшиза у розмірі 2 500,00 грн.

01 листопада 2023 року ОСОБА_1 , звернулась до представництва ПАТ НАСК «Оранта» з повідомленням про дорожньо-транспортну пригоду, (поліс ОСЦПВВНТЗ № 216892700).

Також 01 листопада 2023 року до ПАТ НАСК «Оранта» ОСОБА_1 було направлено заяву про страхове відшкодування з усіма необхідними документами та заяву з проханням направити незалежного експерта на 06 листопада 2023 об 11 год. 00 хв. за адресою: м. Дніпро, вул. Бориса Кротова, 17, ГК «Колос» для участі в огляді її пошкодженого автомобіля Ford Focus, державний реєстраційний номер НОМЕР_4 .

В той же час, з боку ПАТ НАСК «Оранта» 06 листопада 2023 експерта на огляд направлено не було, був поміченій лише невідомий чоловік, який зробив декілька фото, після чого зник, жодного опису та акту ним не складалося.

15 січня 2024 року на реквізити вказані у заяві ОСОБА_1 про виплату було нараховано суму у розмірі 44 585,00 грн. з коментарем «Стр.відшк. ОСОБА_3 ( НОМЕР_5 ) по Дог. № 216892700 від 18.09.2023», після чого жодних нарахувань з боку ПАТ НАСК «Оранта» не надходило.

В той же час, жодної інформації з приводу проведення розрахунку збитків експертом ПАТ НАСК «Оранта» внаслідок пошкодження автомобіля Ford Focus, державний реєстраційний номер НОМЕР_4 у результаті ДТП не надходило.

Жодного узгодження розміру страхового відшкодування ПАТ НАСК «Оранта» не проводилось. Жодного повідомлення щодо прийняття рішення про здійснення страхового відшкодування ПАТ НАСК «Оранта» не надходило.

02 лютого 2024 ОСОБА_1 направлено до НБУ скаргу на дії страховика щодо недоплати страхового відшкодування. Національний банк України листом від 15 лютого 2024 повідомив, що страховик виплатив страхове відшкодування в розмірі 44 585,00 грн (за вирахуванням ПДВ та франшизи у розмірі 2500 грн.).

Розмір страхового відшкодування страховиком розраховано на підставі звіту № 83-D/13/03 від 19 листопада 2023 ТОВ «БЮРО ОЦІНКИ ГРІНДЕЙ». Копії документів, на підставі яких було визначено розмір заподіяної шкоди, НБУ не направив. Страховик не ознайомив позивачку із звітом № 83-D/13/03 від 19 листопада 2023 ТОВ «БЮРО ОЦІНКИ ГРІНДЕЙ», тому позивачка не мала можливості висловити свої зауваження стосовно розрахунку матеріальної шкоди.

Оцінювач при складанні звіту не попереджався про кримінальну відповідальність, діяв від імені страхової компанії на підставі договору доручення, що може свідчити про його заінтересованість при вчиненні дій в інтересах відповідача.

Тому звіт ТОВ «БЮРО ОЦІНКИ ГРІНДЕЙ» № 83-D/13/03 від 19.11.2023 оцінювача не є належним і допустимим доказом.

Таким чином, ПАТ «НАСК «Оранта» зобов`язаний сплатити на користь потерпілої ОСОБА_1 недоплачене страхове відшкодування в розмірі 35 577,65 грн. (82 662,65 грн 44 585,00 грн 2500,00 грн = 38 077, 65 грн).

У зв`язку із невиконанням ПАТ «НАСК «Оранта», зобов`язань щодо виплати позивачу страхового відшкодування в повному розмірі, з огляду на положення статті 36 Закону № 1961-IV та статті 625 ЦК України, з відповідача підлягають стягненню три проценти річних, пов`язані з несвоєчасністю виплати страхового відшкодування.

Таким чином, з ПАТ «НАСК «Оранта», підлягає стягненню 39 493,38 грн., яка складається з наступного: 35 577,65 грн. - страхове відшкодування; 936,10 грн. - 3 % річних від простроченої суми; 2979,63 грн. - втрати від інфляції.

Не погодившись з позовними вимогами від представника відповідача 30 грудня 2024 року через систему «Електронний суд» надійшов відзив, в якому зазначено наступне.

06 листопада 2023 року представник страховика ОСОБА_4 провів огляд пошкодженого транспортного засобу , було складено протокол (акт огляду), такими діями страховик повністю виконав вимоги, зазначені п.п. 3.4.3 ст. 34 Закону.

Станом на 06 листопада 2023 року, яким датована заява до експерта Крутінь В.І, представник позивача не мав права залучати власного експерта для визначення розмiру шкоди.

Позивачка звернулася того ж дня до експерта, коли представник страхової компанії оглянув її ТЗ.

Доказів неправильності, помилковості Звіту про визначення вартості матеріального збитку завданого власнику колісного транспортного засобу 19 листопада 2023 p. №83-D/13/03, складеного ОСОБА_5 , яка має вищу освіту за фахом, освітньо-кваліфікаційний рівень, кваліфікацію оцінювача спеціальністю 1.3 «Оцінка колісних транспортних засобів» (свідоцтво МФ№0931 від 15.11.2023р., стаж роботи з 2022p.), у представника немає, окрім його особистих тверджень та припущень.

Страхова компанія не здійснила доплату за Висновком експерта ОСОБА_6 через те, що Висновок ОСОБА_7 є неналежним доказом.

Висновок №4945 експерта-автотоварознавця по визначенню вартості матеріального збитку КТЗ від 20 листопада 2023 року, складений ОСОБА_7 , не містить відомостей про попередження (обізнаність) його про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за ст. 384 КК України або за відмову від надання висновку за ст. 385 цього Кодексу, тому відповідач вважає такий висновок недопустимим доказом.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від 11 грудня 2024 року указана позовна заява передана для розгляду судді Демидовій С.О.

Згідно із вимогами ч. 6 ст. 187 ЦПК України суддя звернувся до Єдиного державного демографічного реєстру щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання позивача.

До суду 11 грудня 2024 року надійшла інформація про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) позивача.

Ухвалою судді від 12 грудня 2024 року відкрито письмове провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна Акціонерна Страхова Компанія «Оранта» про стягнення недоплаченого страхового відшкодування, трьох відсотків річних та інфляційних витрат.

У відповідності до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Виходячи з вимог частини п`ятої статті 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його складання.

Суд, дослідивши матеріали справи і оцінивши наявні в ній докази, дійшов наступного.

Фактичні обставини встановленні судом

Відповідно до свідоцтва про шлюб позивачем було змінено прізвище з ОСОБА_8 на ОСОБА_9 . (а.с.23).

28 жовтня 2023 об 11 год. 15 хв. за адресою: м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 44а, ОСОБА_2 керуючи т/з «MITSUBISHI» д/н НОМЕР_1 , проявив неуважність до дорожньої обстановки, своєчасно та відповідно не відреагував на її зміну, відволікся від керування, здійснив зіткнення з т/з «FORD Focus» д/н НОМЕР_2 , який був припаркований ОСОБА_1 , цивільно правова відповідальність власника транспортного засобу «MITSUBISHI» д/н НОМЕР_1 застрахована в НАСК «Оранта».

Вина ОСОБА_2 у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується постановою Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 12 грудня 2023 року по справі № 201/14044/23. (а.с.32-34).

В результаті дорожньо-транспортної пригоди було пошкоджено автомобіль «FORD Focus» д/н НОМЕР_2 потерпілої ОСОБА_1 , чим завдані матеріальні збитки.

Відповідно до висновку №4945 експерта автотоварознавця по визначенню вартості матеріального збитку КТЗ від 20 листопада 2023 року встановлено, що вартість матеріального збитку, нанесеного власнику автомобіля FORD Focus, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_3 , пошкодженого у наслідок від ДТП, становить: 82 662,65 грн. (а.с.35-62).

Відповідно до полісу № 216892700 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів встановлено страхову суму на одного потерпілого за шкоду, заподіяну майну 160 000,00 грн., а також встановлена франшиза у розмірі 2 500,00 грн. (а.с.24)

01 листопада 2023 року ОСОБА_1 , звернулась до представництва ПАТ НАСК «Оранта» з повідомленням про дорожньо-транспортну пригоду, (поліс ОСЦПВВНТЗ № 216892700). (а.с.26).

01 листопада 2023 року до ПАТ НАСК «Оранта» ОСОБА_1 було направлено заяву про страхове відшкодування з усіма необхідними документами та заяву з проханням направити незалежного експерта на 06 листопада 2023 об 11 год. 00 хв. за адресою: м. Дніпро, вул. Бориса Кротова, 17, ГК «Колос» для участі в огляді її пошкодженого автомобіля Ford Focus, державний реєстраційний номер НОМЕР_4 . (а.с.26-31).

15 січня 2024 року на реквізити вказані у заяві ОСОБА_1 про виплату було нараховано суму у розмірі 44 585,00 грн. з коментарем «Стр.відшк. ОСОБА_3 ( НОМЕР_5 ) по Дог. № 216892700 від 18.09.2023», після чого жодних нарахувань з боку ПАТ НАСК «Оранта» не надходило. (а.с.65-67).

02 лютого 2024 ОСОБА_1 направлено до НБУ скаргу на дії страховика щодо недоплати страхового відшкодування. Національний банк України листом від 15 лютого 2024 повідомив, що страховик виплатив страхове відшкодування в розмірі 44 585,00 грн (за вирахуванням ПДВ та франшизи у розмірі 2500 грн.). Розмір страхового відшкодування страховиком розраховано на підставі звіту № 83-D/13/03 від 19 листопада 2023 ТОВ «БЮРО ОЦІНКИ ГРІНДЕЙ». (а.с.69-72).

Листом від 06 грудня 2024 року ПАТ НАСК «Оранта» направило копії матеріалів зі страхової справи №100712. (а.с.73).

Відповідно до звіту № 83-D/13/03 від 19 листопада 2023 від ТОВ «БЮРО ОЦІНКИ ГРІНДЕЙ» вартість матеріального збитку завданого власнику автомобіля Ford Focus, державний реєстраційний номер НОМЕР_4 внаслідок ДТП складає 53 668 грн. (а.с.74-98). У вказаному звіті вказано, що: «Оцінювач не несе відповідальність за достовірність представлених документів, необхідних для визначення прав власності на оцінюваний об`єкт, і не несе відповідальність за будь-які судження у фінансовій, правовій і податковій сферах, що належать Замовнику. Оцінювач не несе відповідальність за стан складових чи агрегатів, що неможливо досліджувати в ході звичайного інспектування (чи зовнішнього візуального огляду). Оцінювач припускає відсутність яких-небудь схованих факторів, що впливають на оцінку вартості досліджуваного об`єкта, стан конструкцій, вузлів і елементів.» (а.с.81).

Відповідно до протоколу огляду транспортного засобу, безпосередньо огляд здійснював ОСОБА_4 (а.с.86), а сам звіт був складений ОСОБА_5 .

Відповідно до листа відповідача від 05 лютого 2024 року (а.с.63-64) розрахунок виплати здійснювався за формулою (53 668 грн. 6 583 грн. (ПДВ) 2 500 грн. (франшиза) = 44 585 грн.) (а.с.63-64).

Позивач, просить стягнути недоплачене страхове відшкодування в розмірі 35 577,65 грн. виходячи з розрахунку (82 662,65 грн. 44 585,00 грн. 2500,00 грн. = 35 577,65 грн.).

Крім того позивач просить стягнути 3 % річних та інфляційні витрати, які складають: 936,10 грн. - 3 % річних від простроченої суми; 2979,63 грн. - втрати від інфляції. (а.с.17-18).

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача та відповідача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частини 1 та 2 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 979 ЦК України, за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Згідно положень ч. 1 ст. 990 ЦК України, страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акта (аварійного сертифіката).

За ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Спірні цивільно-правові відносини у сфері страхування відповідальності власників транспортних засобів врегульовані Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».

Відповідно до п.22.1 ст.22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у разі настання страхового випадку у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, страхова компанія відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.

На підставі ст. 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», в зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу.

Із змісту п. 34.4 ст. 34 Закону вбачається, що замовляти проведення дослідження з визначення вартості матеріального збитку транспортного засобу дозволяється, як потерпілому так і страховику. Обов`язок страховика, передбачений п. 34.2 ст. 34 Закону спрямований лише на звільнення потерпілого від додаткових витрат, про що свідчить п. 34.3 ст. 34 Закону.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 106 ЦПК України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом (оцінювачем), який складає висновок чи звіт (акт), можливе тільки за рішенням органу (посадової особи), який здійснює судове чи досудове слідство, у разі надання ними даних, необхідних для оцінки.

Відповідно до п. 5.5 Методики під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: а) перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах;

б) перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання;

в) установити пробіг за одометром;

г) зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ;

ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

Згідно із п. 8.1, 8.5 указаної Методики для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження.

Згідно висновку експерта-автотоварознавця ОСОБА_7 № 4945 від 20 листопада 2023 року вартість матеріального збитку, нанесеного власнику автомобіля FORD Focus, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_3 , пошкодженого у наслідок від ДТП, становить: 82 662,65 грн. (а.с.35-62).

Проте, відповідачем було сплачено відшкодування за страховий випадок згідно з розрахунків визначених на підставі звіту суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «БЮРО ОЦІНКИ ГРІНДЕЙ» № 83-D/13/03 від 19 листопада 2023 року.

Відповідачем було враховано вищевказаний звіт, та виплачено вартість матеріального збитку у розмірі 44 585 грн. (53 668 грн. 6 583 грн. (ПДВ) 2 500 грн. (франшиза) = 44 585 грн.)

Проте суд не бере до уваги розрахунки визначені оцінювачем ТОВ «БЮРО ОЦІНКИ ГРІНДЕЙ» № 83-D/13/03 від 19 листопада 2023 року ОСОБА_5 , оскільки матеріалами справи підтверджується той факт, що ОСОБА_5 особисто не оглядала транспортний засіб. Відповідно до протоколу огляду транспортного засобу, безпосередньо огляд здійснював ОСОБА_4 (а.с.86)

Тобто викладене в звіті № 83-D/13/03 від 19 листопада 2023 року може бути лише припущеннями оцінювача, і представляють власне професійне судження останнього, та може мати похибки, про що сам оцінювач і зазначає в своєму звіті: «Оцінювач не несе відповідальність за достовірність представлених документів, необхідних для визначення прав власності на оцінюваний об`єкт, і не несе відповідальність за будь-які судження у фінансовій, правовій і податковій сферах, що належать Замовнику. Оцінювач не несе відповідальність за стан складових чи агрегатів, що неможливо досліджувати в ході звичайного інспектування (чи зовнішнього візуального огляду). Оцінювач припускає відсутність яких-небудь схованих факторів, що впливають на оцінку вартості досліджуваного об`єкта, стан конструкцій, вузлів і елементів.» (а.с.81).

Оцінювач ТОВ «БЮРО ОЦІНКИ ГРІНДЕЙ» ОСОБА_5 , не оглядала пошкоджений транспортний засіб, а тому звіт і висновок складені з порушенням п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів.

Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його особистого огляду можливе лише експертом (а не оцінювачем, як зроблено Страховиком), який складає висновок, і тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), крім цього зазначено, що з метою дотримання п. 5.5 Методики оцінювач зобов`язаний установити характер і обсяги пошкоджень на момент особистого огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

Великою Палатою Верховного Суду, у постанові від 27 березня 2019 року у справі № 752/16797/14-ц (п.п. 44, 45), сформовано правовий висновок про неналежність такого доказу, як звіт про оцінку майна, який складено без особисто огляду автомобіля.

"44. Відповідно до пункту 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/2/2092 враховуючи зміни від 24 травня 2022 № 2060/5/496, калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду колісного транспортного засобу.

45. Оскільки звіт № 4088/07/14-2 складений без огляду автомобіля «Opel Astra» та без урахування вартості залишків останнього, суди першої й апеляційної інстанцій обґрунтовано не взяли цей звіт до уваги".

Аналогічна позиція викладена також, у постановах Верховного суду від 20.03.2019 року по справі № 607/14918/15-ц, від 16 травня 2019 року по справі № 202/7844/16-ц та від 04 вересня 2019 року по справі № 703/4445/15-ц, щодо неможливості брати до уваги Звіт оцінювача, який особисто не оглядав транспортний засіб, а також постановах Верховного суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 917/628/17, від 07 квітня 2022 року у справі № 753/3055/18, де не взято до уваги в якості належного доказу звіт оцінювача, тієї підстави, що оцінювач не провів особистого огляду об`єкта оцінки, що могло вплинути на результати такої оцінки.

Крім того, суд не бере до уваги твердження відповідача, де останній зазначає: «Висновок №4945 експерта-автотоварознавця по визначенню вартості матеріального збитку КТЗ від 20 листопада 2023 року, складений ОСОБА_7 , не містить відомостей про попередження (обізнаність) його про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за ст. 384 КК України або за відмову від надання висновку за ст. 385 цього Кодексу, тому відповідач вважає такий висновок недопустимим доказом.», оскільки звіт № 83-D/13/03 від 19 листопада 2023 року наданий відповідачем також немає відомостей про попередження (обізнаність) оцінювача про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за ст. 384 КК України або за відмову від надання висновку за ст. 385 цього Кодексу.

З огляду на вказане вище, страхова виплата мала здійснюватися відповідно до розрахунків визначених висновком №4945 від 20 листопада 2023 року, оскільки експерт, який робив даний висновок особисто оглядав транспортний засіб, таким чином суд вважає обґрунтованою вимогу позивача про доплату різниці страхової виплати у розмірі 35 577,65 грн., та вважає що дана позовна вимога підлягає задоволенню.

З огляду на вказане вище, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог про стягнення 3% річних та інфляційних витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 526 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Зважаючи на той факт, що позивачу дійсно було недоплачено страхову виплату, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог про стягнення з відповідача 3 % річних та інфляційні витрати, які складають: 936,10 грн. - 3 % річних від простроченої суми; 2979,63 грн. - втрати від інфляції.

Обговорюючи питання розподілу судових витрат, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з урахуванням того, що позов підлягає задоволенню, суд вважає за можливе стягнути з відповідача судові витрати по справі у розмірі 968, 96 грн., з урахуванням, що позовну заяву подано через «Електронний суд».

Щодо вимоги позивача про стягнення правової допомоги у розмірі 10 000 грн. суд повідомляє наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Частиною 3 статті 133 ЦПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать зокрема витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з частиною 2 статті 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами.

У відповідності до ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі.

На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження), акт виконаних робіт (детальний опис робіт, наданих послуг). Розмір витрат на оплату правової допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правову допомогу. Разом із тим граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлений Законом України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах». Витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів).

Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.

Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, акту виконаних робіт, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат, а тому вказана сума не підлягає стягненню з відповідача.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), № 4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 13, 76, 78, 81, 141, 259, 263-265, 355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна Акціонерна Страхова Компанія «Оранта» про стягнення недоплаченого страхового відшкодування, трьох відсотків річних та інфляційних витрат задовольнити частково.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна Акціонерна Страхова Компанія «Оранта» (), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 ) недоплачене страхове відшкодування у розмірі 35 577,65 грн., 3% річних у розмірі 936,10 грн., втрати від інфляції у розмірі 2979,63 грн., що разом складає 39 493, 38 грн.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна Акціонерна Страхова Компанія «Оранта» (), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 ) суму сплаченого судового збору в розмірі 968, 96 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя С.О. Демидова