Справа № 386/76/25
Провадження № 2/386/11/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 січня 2025 року смт. Голованівськ

Суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області Гут Ю. О.

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про визнання договорів купівлі продажу житлового будинку та земельної ділянки укладеними, визнання права власності на житловий будинок та земельну ділянку ,

встановив:

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , 08.01.2025 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_4 про визнання договорів купівлі продажу житлового будинку та земельної ділянки укладеними, визнання права власності на житловий будинок та земельну ділянку, в якому просить:

-визнати укладеним договір купівлі-продажу житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями АДРЕСА_1 між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 і ОСОБА_3 ;

-визнати за ОСОБА_2 і ОСОБА_3 право власності на житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями АДРЕСА_1 в рівних частках;

-визнати укладеним договір купівлі-продажу земельної ділянки кадастровий номер :50:004:0005 площею 0,899 га, яка знаходиться по АДРЕСА_1 між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 і ОСОБА_3 ;

-визнати за ОСОБА_2 і ОСОБА_3 право власності на земельну ділянку кадастровий номер :50:004:0005 площею 0,899 га, яка знаходиться по АДРЕСА_1 в рівних частках;

-викликати відповідача до суду шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті судової влади України;

-судові витрати покласти на рахунок позивача.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтею 175, 177 ЦПК України.

Вважаю, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.175,177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав:

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності до положень ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи, надходження до спеціального фонду Державного бюджету України якого перевіряються судом перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг). Тобто, суд зобов`язаний перевірити надходження судового збору до спеціального фонду у межах кожної конкретної справи. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.08.2021 у справі №160/5879/20.

Вивчаючи додані до позовної заяви додатки суд встановив, що позивачем ОСОБА_2 сплачений судовий збір у розмірі 1211,20 грн. та 1343,15 грн, що підтверджується квитанціями від 07.01.2025 та виписками про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України.

Враховуючи вищевикладене, суд перевірив надходження судового збору до спеціального фонду у межах кожної конкретної справи, встановив, що позивачем ОСОБА_2 надано квитанції про сплату судового збору лише за дві позовні вимоги майнового характеру, однак ним не надано до суду підтвердження про сплату судового бору за дві позовні вимоги немайнового характеру.

З прохальної частини позовної заяви слідує, що представник позивача звернувся в інтересах двох позивачів, однак судовий збір за дві позовні вимоги майнового характеру сплатив лише ОСОБА_2 , до позову не надано підтвердження про сплату судового збору позивачем ОСОБА_3 , виходячи з заявлених нею двох позовних вимог майнового характеру та 2 позовних вимог немайнового характеру.

Таким чином, суддя зазначає, що позивач ОСОБА_2 має сплатити судовий збір виходячи із заявлених 2 вимог немайнового характеру в розмірі (за дві позовні вимоги немайнового характеру по 1211,20 грн та за дві вимоги майнового характеру по 1211,20 грн, ним сплачено судовий збір в розмірі 1211,20 грн та 1343,15 грн, тобто останньому необхідно надати суду підтвердження про сплату судового збору у розмірі (1211,20*4)-(1211,20+1343,15)=2290,45 грн. (реквізити сплати судового збору: рахунок UA0011519 , отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг с-щеГолов/22030101, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код за , код класифікації доходів 22030101, призначення платежу: за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 )

Також, позивач ОСОБА_3 має сплати судовий збір виходячи із заявлених 2 вимог немайнового характеру та 2 вимог майнового характеру та надати суду підтвердження про сплату судового збору у розмірі ( 1211,20 *4) =4844,80 грн. (реквізити сплати судового збору: рахунок UA0011519 , отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг с-щеГолов/22030101, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код за , код класифікації доходів 22030101, призначення платежу: за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 )

Слід зазначити, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням представнику позивача строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Згідно приписів ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про визнання договорів купівлі продажу житлового будинку та земельної ділянки укладеними, визнання права власності на житловий будинок та земельну ділянку - залишити без руху.

Надати представнику позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання останнім копії ухвали суду.

Роз`яснити представнику позивача, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута останньому, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною позовною заявою до суду.

Копію ухвали суду надіслати представнику позивача.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Гут Ю. О.