Справа № 758/1652/22
Провадження №2/367/704/2025
УХВАЛА

Іменем України

21 січня 2025 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Шестопалової Я.В.,

при секретарі Пронченко О.С.,

за участі

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка є правонаступником ОСОБА_5 , до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права особистої приватної власності на майно,-

в с т а н о в и в:

У проваджені Ірпінського міського суду Київської області гребує вказана цивільна справа.

У судовому засіданні представник позивачки за первісним позовом ОСОБА_2 просила залишити без розгляду частину позовних вимог про визнання права власності на 1/2 частки від спільного сумісного майна за ОСОБА_3 .

У судовому засіданні позивачка за первісним позовом ОСОБА_1 підтримала клопотання свого представника.

У судовому засіданні відповідачка за первісним позовом та її представник щодо заявленого клопотання поклались на розсуд суду.

Заслухавши клопотання представника позивачки за первісним позовом, думку учасників процесу щодо заявленого клопотання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 43 ЦПК України, передбачено, що учасники справи мають право, зокрема: подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, тощо.

Згідно з пунктом 5 частиною першою статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви. Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Оскільки клопотання представника позивача за первісним позовом про залишення частини позовних вимог без розгляду є правом позивача, яке не може бути обмежено судом, то клопотання представника позивачки за первісним позовом ОСОБА_2 підлягає задоволенню, у зв`язку з чим суд залишає позовну вимогу первісного позову про визнання права власності на 1/2 частки від спільного сумісного майна за ОСОБА_3 без розгляду.

Виходячи з вищевикладеного, керуючись ст. ст. 257, 258-261 ЦПК України суд

у х в а л и в :

Клопотання представника позивача за первісним позовом ОСОБА_2 задовольнити.

Позовну вимогу первісного позову про визнання права власності на 1/2 частки від спільного сумісного майна за ОСОБА_3 залишити без розгляду.

Повний текст ухвали буде складено 21.01.2025 року.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ip.ko.court.gov.ua/sud1013/.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Я.В. Шестопалова