УХВАЛА

20 січня 2025 року м. Кропивницький

справа № 388/1943/24

провадження № 22-ц/4809/498/25

Кропивницький апеляційний суд у складі судді-доповідача Єгорової С. М., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 11 листопада 2024 року у складі головуючого судді Баранського Д. М.

УСТАНОВИВ:

Рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 11 листопада 2024 року задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» заборгованість за кредитним договором № 1231-7137 від 1 липня 2023 року в розмірі 90000 грн (дев`яносто тисяч гривень); а також 2422,40 грн понесених судових витрат.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 оскаржила його в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи,зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

За частинами 2, 3 статті 354 ЦПК України учасник справи, якому рішення суду не було вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Матеріалами справи встановлено, що оскаржуване судове рішення постановлено судом 11 листопада 2024 року.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копію судового рішення від 11 листопада 2024 року ОСОБА_1 отримала 16 листопада 2024 року, що підтверджується особистим підписом про вручення поштового відправлення (а.с.61).

Апеляційну скаргу заявниця подала засобами поштового зв`язку 25 грудня 2024 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, при цьому клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження до апеляційної скарги не долучила.

Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Проте, ні апеляційна скарга, ні додані до скарги документи, клопотання (заяви) про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції не містять.

Крім того, згідно з п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пп. 1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на викладене, враховуючи ціну позову та розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений станом на 01 січня 2024 року, за подання позову у даній справі позивач мав сплатити судовий збір у сумі 2 422,20 грн.

За вимогами пп.6 п.1 ч.2 ст.4 Закону ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, беручи до уваги положення ч. 3 ст. 4 Закону, за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у даній справі заявниці необхідно сплатити судовий збір у сумі 3 633,30 грн (2 422,20 грн х 150% = 3 633,30 грн).

Однак, доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у встановленому законом порядку та розмірі ОСОБА_1 не надано.

Судовий збір у сумі 363, 30 грн має бути сплачено за такими реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл./тг м.Кропивн/22030101, Банк: Казначейство України (ЕАП), МФО:899998, Ідентифікаційний код: 37918230, Рахунок:UA0011567, КБКД:22030101, Призначення платежу: *;101;__(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи;Судовий збір, за позовом _(ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення __від __, Кропивницький апеляційний суд.

Разом з тим, до апеляційної скарги відповідачкою долучено заяву про перегляд заочного рішення, яка за своїм змістом є заявою про звільнення від сплати судового збору. Заява обгрунтована тим, що ОСОБА_1 наразі не працює, у зв`язку із введенням воєнного стану дохід не отримує, сплатити судовий збір не має можливості. Оскільки розмір судового збору є для неї занадто обтяжливим, просить звільнити її від сплати судового збору за подання до Кропивницького апеляційного суду апеляційної скарги на рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 11 листопада 2024 року у даній справі.

Заявляючи клопотання про звільнення від сплати судового збору заявниця надала відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору на підтвердження відсутності у неї доходів у період з 01 кварталу 2023 року по серпень 2024 року.

На заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору, апеляційний суд вважає за необхідне зазначити таке.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (див. постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

В ухвалі від 04 квітня 2023 року у справі № 9901/988/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила наступне: «…у своїй апеляційній скарзі просить суд звільнити його від сплати судового збору, долучивши до матеріалів апеляційної скарги відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків Головного управління ДПС у м. Києві від 15 лютого 2023 року № 2655-23-00557, з яких убачається, що у 2022 році доходів не отримував. Разом із цим, указані відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків Головного управління ДПС у м. Києві від 15 лютого 2023 року № 2655-23-00557 не виключають можливості отримання скаржником інших доходів, зокрема, від Пенсійного фонду України, Управління праці та соціального захисту населення, Державного центру зайнятості».

Апеляційний суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан заявника для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення від сплати судового збору.

З урахуванням викладеного, надані заявницею відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору на підтвердження відсутності у неї доходів у період з 01 кварталу 2023 року по серпень 2024 року, не є доказом на підтвердження скрутного майнового стану заявника.

Належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження скрутного майнового становища до матеріалів апеляційної скарги не надано. Таким чином, наведені у заяві доводи не дають достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Таким чином, апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 11 листопада 2024 року підлягає залишенню без руху, для усунення недоліків, апелянту необхідно протягом десяти днів з дня вручення ухвали надати суду:

-обґрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, а також докази на підтвердження відповідних доводів;

-докази сплати судового збору у сумі 3 633,30 грн або обґрунтовану заяву на підставі ст. 136 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а також належні докази на підтвердження такого майнового стану заявника, який перешкоджає сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у встановлених законом порядку і розмірі, а саме: довідку органу Пенсійного фонду України про наявність/ відсутність виплат за 2023 рік; довідку з Управління праці та соціального захисту населення про наявність/ відсутність виплат за 2023 рік; довідку з Державного центру зайнятості про наявність/відсутність виплат за 2023 рік.

Керуючись ст. 185, 260, 261, 357, 389 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 11 листопада 2024 року залишити без руху.

Запропонувати заявнику протягом десяти календарних днів з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки апеляційної скарги.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду С. М. Єгорова