Справа № 212/273/25
У Х В А Л А

16 січня 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Козлов Д.О. розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послугу з постачання теплової енергії про стягнення заборгованості за користування тепловою енергією, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із даним позовом 09 січня 2025 року.

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом до Департаменту адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради було направлено запит щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача ОСОБА_1 .

Натомість, судом було встановлено, що за інформацією від 15 січня 2025 року з Реєстру Криворізької міської територіальної громади вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знятий з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , з 04 серпня 2022 року у зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином суд встановив, що відповідач ОСОБА_1 помер до пред`явлення АТ «Криворізька теплоцентраль» вказаного позову до суду, тому відповідно не набув цивільної процесуальної правоздатності по даній справі.

У цьому сенсі суд зазначає, що цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Тому процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

На підставі переліченого вмотивування, суд зауважує, що процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Аналогічна правова позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 7 квітня 2020 року по справі № 473/1433/18.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

За таких встановлених обставин справи, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ст. 25 ЦК України припинено, та яка не могла бути стороною у справі, то суд вважає за необхідне відмовити у відкритті провадження за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за користування тепловою енергією.

Керуючись ст. 186 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

У відкритті провадження за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послугу з постачання теплової енергії про стягнення заборгованості за користування тепловою енергією відмовити.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення.

Ухвалу складено та підписано 16 січня 2025 року.

Суддя Козлов Д.О