КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/2941/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2025 року місто Київ

справа №754/7544/23

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Левенця Б.Б., Ратнікової В.М.,

за участю секретаря судового засідання - Балкової А.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 18 вересня 2024 року про призначення експертизи, постановлену під головуванням судді Саламон О.Б., повний текст ухвали складено 19 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про встановлення вини та відшкодування шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

У червні 2023 року позивач звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з позовом до відповідача про встановлення вини та відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Представником відповідача до суду першої інстанції було подано клопотання про призначення у справі комплексної судової автотоварознавчої та автотехнічної експертизи, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Клопотання мотивоване тим, що відповідач ОСОБА_3 не визнає позовні вимоги, оскільки вимоги ґрунтуються на висновку експерта за результатами проведення автотехнічого дослідження від 01 жовтня 2022 року, який вона вважає недопустимим доказом. Вказував, що недоліки висновку можливо усунути виключно шляхом призначення автотехнічної експертизи, яка серед іншого може вирішити питання й щодо перевірки пояснень ОСОБА_3 щодо механізму ДТП. Зазначав, що також вбачають за необхідне визначити вартість матеріального збитку та відновлювального ремонту належного ОСОБА_1 транспортного засобу. Сторонами не надано висновку щодо вартості матеріального збитку. Посилався на те, що відповідач позбавлена можливості самостійно замовити проведення експертизи, оскільки об`єкт дослідження «БМВ Х5», д.н.з. НОМЕР_1 знаходиться в розпорядженні позивача.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 18 вересня 2024 року призначено по справі автотоварознавчу та автотехнічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

На вирішення експертів поставлено наступні питання:

Чи є спроможними з технічної точки зору покази водіїв автомобілів «ФОРД ФЮЖН» д.н.з НОМЕР_2 - ОСОБА_3 та «БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_3 - ОСОБА_1 щодо обставин настання дорожньо-транспортної пригоди?

Чи мав водій автомобіля ««БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_3 - ОСОБА_1 технічну можливість уникнути зіткнення з автомобілем «ФОРД ФЮЖН» д.н.з НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_3 .?

Чи відповідали дії водіїв автомобілів «ФОРД ФЮЖН» д.н.з. НОМЕР_2 - ОСОБА_3 та «БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_3 - ОСОБА_1 вимогам ПДР України?

Як повинні були діяти водії автомобілів «ФОРД ФЮЖН» д.н.з НОМЕР_2 - ОСОБА_3 та «БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_1 - ОСОБА_1 у даній дорожній обстановці згідно з вимогами ПДР України ?

Чи вбачаються в діях водіїв автомобілів «ФОРД ФЮЖН» д.н.з НОМЕР_2 - ОСОБА_3 та «БМВ Х5» д.н. НОМЕР_3 - ОСОБА_1 порушення ПДР України, які знаходяться в причинному зв`язку з виникненням ДТП?

Під яким кутом сталося зіткнення автомобілів «БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_3 та «ФОРД ФЮЖН» д.н.з НОМЕР_2 ?

В якій смузі руху знаходиться точка зіткнення автомобілів «БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_3 та «ФОРД ФЮЖН» д.н.з НОМЕР_2 відносно елементів проїзної частини?

Змоделювати розташування автомобілів «БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_3 та «ФОРД ФЮЖН» д.н.з НОМЕР_2 в момент контакту на проїзній частині.

Який розмір матеріального збитку (вартість відновлювального ремонту, з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу станом на момент спричинення шкоди) завданого власнику транспортного засобу «БМВ Х5» д.нз. НОМЕР_3 внаслідок ДТП, яка сталася 24 лютого 2022 року?

Яка вартість відновлювального ремонту транспортного засобу «БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_3 внаслідок ДТП, яка сталася 24 лютого 2022 року?

Яка ринкова вартість автомобіля «БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_3 станом на час проведення експертизи?

Чи проводився відновлювальний ремонт транспортного засобу «БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_3 в період з 24 лютого 2022 року по дату проведення цієї експертизи?

Якщо проводився ремонт, то який саме: які деталі було замінено, які відремонтовано, чи проводились лако - фарбувальні роботи та кузовні роботи?.

Експертів попереджено про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

В розпорядження експертів надано матеріали цивільної справи №754/7544/23.

Оплату за проведення експертизи покладено на відповідача.

Зобов`язано ОСОБА_1 надати для проведення експертизи у розпорядження експерта транспортний засіб «БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_3 .

Провадження по справі зупинено на час проведення експертизи.

Частково не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права, просив змінити ухвалу в частині питань поставлених на розгляд експертам, а саме:

питання 11 викласти в наступній редакції: «Яка ринкова вартість автомобіля «БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_3 станом на дату ДТП 24 лютого 2022 року»;

прибрати питання №12-13 з переліку питань поставлених на розгляд експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилався на те, що сторона позивача не погоджується з частиною поставлених питань №11-13 на проведення судової автотоварознавчої експертизи зазначених в ухвалі суду.

Вказував, що розмір збитків визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент ДТП. Оскільки автомобіль позивача був частково відремонтований, то розмір шкоди і так само вартість автомобіля повинна бути розрахована станом на дату ДТП.

Зазначав, що щодо питань №12-13 всудовому засіданні позивачем було зазначено, що автомобіль «БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_3 було частково відремонтовано, а тому немає жодної необхідності для розгляду судовими експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України даних питань.

Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.

Позивач та його представнику судовому засіданні апеляційного суду підтримали доводи апеляційної скарги, просили її задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні апеляційного суду заперечував проти задоволення апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції послався на положення ст.103 ЦПК України та виходив з того, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи, необхідні спеціальні знання.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно ч.ч.1, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Положеннями ч.ч.1, 2 ст.102 ЦПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Частиною 1 ст.103 ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом (ч.4 ст.103 ЦПК України).

Згідно з ч.5 ст.103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз'яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов'язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Отже, зважаючи на викладені норми закону, визначення питань, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, є прерогативою саме суду, сторони мають право лише запропонувати питання.

За правилами ч.1 статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. Також за змістом вказаних норм кожна сторона має право надавати суду докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються, обставин, для з`ясування яких необхідні спеціальні знання - висновки експертизи. У разі, якщо у сторони відсутня можливість самостійно надати висновок, відповідна сторона вправі заявити перед судом клопотання про призначення відповідної експертизи.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» (заява №61679/00) від 01 червня 2006 року зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з'ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід'ємну частину судової процедури.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду з даним позовом до ОСОБА_3 про встановлення вини та відшкодування шкоди.

Заперечуючи проти позову, представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 у квітні 2024 року подав до суду першої інстанції клопотання про призначення у справі автотоварознавчої та автотехнічної експертизи, проведення якої просив доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. Також запропонував питання, роз'яснення яких, на його думку, потребує висновку експерта.

Представник позивача ОСОБА_5 - ОСОБА_2 12 вересня 2024 року подав до суду першої інстанції клопотання про долучення доказів, в якому зазначив про те, що у судовому засіданні 08серпня 2024 року відбувся допит в якості свідків сторін - позивача та відповідача, покази останніх виявились протилежними. При цьому, зазначив додаткові питання, які на його думку, необхідно поставити для вирішення експертів.

З звукозапису судового засідання суду першої інстанції від 18 вересня 2024 року вбачається, що представник відповідача підтримав клопотання про призначення у справі автотоварознавчої та автотехнічної експертизи.

Представник позивача зазначив про те, що якщо суд буде вбачати за необхідне призначити у справі експертизу, то просив поставити питання максимально об`єктивні.

З огляду на те, що для визначення дійсних обставин дорожньо-транспортної пригоди та встановлення вини або невинуватості учасників дорожньо-транспортної пригоди, а також з метою встановлення вартості завданої позивачу шкоди необхідні спеціальні знання у автотехнічній сфері та у сфері автотоварознавства, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про необхідність призначення у справі автотоварознавчої та автотехнічної експертизи.

Доводи апеляційної скарги про те, що сторона позивача не погоджується з частиною поставлених питань №11-13 на проведення судової автотоварознавчої експертизи зазначених в ухвалі суду, колегія суддів відхиляє, оскільки відповідно до положень ч.4 ст.103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

При цьому, як вбачається з оскаржуваної ухвали, судом першої інстанції були враховані як питання, що були запропоновані стороною відповідача, так і питання запропоновані стороною позивача.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що щодо питань №12-13 в судовому засіданні позивачем було зазначено, що автомобіль «БМВ Х5» д.н.з НОМЕР_3 було частково відремонтовано, а тому немає жодної необхідності для розгляду судовими експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України даних питань є безпідставними, оскільки вони не спростовують висновків суду про необхідність призначення судом по даній справі експертизи.

Отже, на час постановлення ухвали суд першої інстанції діяв у межах процесуального закону, а тому посилання апелянта на порушення норм процесуального права при розгляді заяви про призначення експертизи не знайшли свого підтвердження.

Оскільки, ухвала суду постановлена з дотриманням норм процесуального права, підстав для її скасування колегія суддів не вбачає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.268, 367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 18 вересня 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 16 січня 2025 року.

Головуючий:

Судді: