Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1934/24
Провадження № 2/376/194/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" січня 2025 р. Сквирський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Батовріної І.Г.

за участю секретаря судового засідання Гіптенко Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сквира цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів» про поновлення на роботі,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів» про поновлення на роботі.

Ухвалою суду від 28.06.2024 р. позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк 5 днів для усунення вказаних недоліків.

02.07.2024 р. представник позивача подав заяву про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 03.07.2024 р. провадження у справі відкрито. Постановлено здійснювати розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 09.12.2024 року підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду.

08.01.2025 року представник позивача подав до суду заяву про залишення позову без розгляду та повернення сплаченого судового збору.

У судове засідання сторони не з`явились, про час, день та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника.

Дослідивши зміст поданої заяви суд дійшов наступного висновку.

Щодо залишення позову без розгляду.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) однією з основних засад цивільного судочинства є диспозитивність.

Принцип диспозитивності полягає, зокрема, у тому, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч. 3 ст. 13 ЦПК України).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

З урахуванням наведеного, ураховуючи, що розгляд справи по суті не розпочався, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, суд доходить висновку, що вимогу про залишення позову без розгляду слід задовольнити, а позов ОСОБА_1 до ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів» про поновлення на роботі - залишити без розгляду.

Щодо повернення судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Тлумачення зазначеної норми свідчить, що судовий збір, сплачений при поданні позову, не підлягає поверненню, якщо позов залишений без розгляду на підставі заяви позивача.

З огляду на викладене, у поверненні позивачу судового збору суд відмовляє.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 13, 133, 257, 258, 260, 353-355ЦПК України, суд

постановив:

Заяву позивача ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду та повернення судового збору в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів» про поновлення на роботі, задовольнити частково.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Фабрика бакалейних продуктів» про поновлення на роботі- залишити без розгляду.

У задоволенні вимоги про повернення судового збору, сплаченого при поданні позову, відмовити.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя І.Г. Батовріна