441/2668/24 2/441/194/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

08.01.2025 Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді Перетятько О.В.

з участю секретаря Сорока М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Городок цивільну справу за позовом представника ОСОБА_1 - адвоката Мартин Віри Іванівни до Комарнівської міської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

представник ОСОБА_1 - адвокат Мартин В.І. звернулася в суд з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , мотивуючи тим, що на час відкриття спадщини позивачка не змогла вчасно звернутись до нотаріуса у зв`язку із тим, що їй було невідомо про наявність спадкового майна, ОСОБА_1 є дочкою спадкодавця, інших спадкоємців немає. Вважає причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, просила позов задоволити.

Представник позивачки ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, подала заяву якою просила позов задовольнити з мотивів заявлених в позові, просила про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивачки.

Представник Комарнівської міської ради Львівського району Львівської області в судове засідання не з`явився, 10.12.2024 міський голова ОСОБА_4 подав заяву у якій просив про розгляд справи за відсутності представника міської ради, задоволенню вимог ОСОБА_1 не заперечив.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Вивчивши позовну заяву, матеріали справи, суд приходить переконання про відмову у позові.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Як убачається із копії свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 , свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_2 , рішення Яворівського районного суду Львівської області від 29.12.2023, ОСОБА_5 є дочкою ОСОБА_2 та ОСОБА_6 .

Із довідки № 223 від 01.06.2023 Комарнівської міської ради Львівського району Львівської області убачається, що ОСОБА_6 до дня своєї смерті була зареєстрована та проживала на АДРЕСА_1 , разом з нею до дня смерті проживав та був зареєстрований її чоловік - ОСОБА_2 .

Із довідки № 224від 01.06.2023 Комарнівської міської ради Львівського району Львівської області убачається, що ОСОБА_2 до дня своєї смерті був зареєстрований та проживав на АДРЕСА_1 , разом з ним до дня смерті ніхто не проживав і не був зареєстрований.

Згідно копії Державного акту на право на приватної власності на землю серія ІІІ-ЛВ № 080650 від 15.06.2001, ОСОБА_6 була власником земельної ділянки (паю) площею 1, 1257 га, розташованої на території Львівського району (колишня Підзвіринецька сільська рада) Львівської області.

Згідно копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 06.10.2008 вбачається, що ОСОБА_2 за життя на праві приватної власності належав житловий будинок за АДРЕСА_1 .

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_2 , що убачається із копій свідоцтв про смерть серія НОМЕР_3 та НОМЕР_4 .

Спадщина після смерті ОСОБА_2 відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк для прийняття спадщини закінчився 14.06.2011.

Частина перша статті 58 Конституції України визначає, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Частинами першою, третьою статті 5 ЦК України передбачено, що акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності; якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

Згідно положень ст. 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 року № 475/97- ВР), кожній особі гарантовано право на справедливий і відкритий розгляд при визначенні її громадських прав і обов`язків впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону. Суд вважає, що в межах наданих ним повноважень судом створені належні умови для надання сторонами доказів, заявлення клопотань витребування додаткових доказів.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 на час смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , з ним не проживала та не вступила фактично в управління або володіння спадковим майном, а також протягом 6 місяців з часу відкриття спадщини не подала заяву нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини.

На випадок своєї смерті ОСОБА_2 заповіту не склав, своїм майном не розпорядився.

Позивачка, як убачається із позовної заяви, про наявність спадкового майна не знала, тому звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини із порушенням строку.

Із змісту позовної заяви убачається, що після смерті спадкодавця ОСОБА_2 у травні 2023 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до нотаруса із заявою про прийняття спадщини, однак 18.05.2023 постановою приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Голубець І.Г. їй відмовлено у вчинені нотаріальної дії, у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, що викладена у справі (ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018) - лише незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини може бути підставою для задоволення таких вимог.

В даному випадку такий часовий проміжок є значним, а саме - понад чотирнадцять років.

На інші обставини, які б свідчили про труднощі для прийняття спадщини, позивачка не посилається та їх не зазначає.

За таких обставин, позовні вимоги ОСОБА_1 щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є необґрунтованими, зібрані по справі докази оцінені судом належним чином кожен окремо, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду немає підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Керуючись ст. 12, 89, 141, 211, 247, 258, 259, 265, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

у позові представника ОСОБА_1 - адвоката Мартин Віри Іванівни до Комарнівської міської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 16.01.2025.

Суддя Перетятько О.В.