Провадження № 6/761/253/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Волошина В.О.

при секретарі: Харечко О.В.,

за участі:

представника заявника (ДКСУ): Тимофєєвої Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за заявою Державної казначейської служби України про зміну способу і порядку виконання рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 05 серпня 2022р. та додаткового рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 березня 2023р. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2024р. заявник звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із заявою, в якій просив суд змінити спосіб і порядок виконання:

- рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 05 серпня 2022р., шляхом обрання належного способу виконання на «стягнути з бюджету м. Києва на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування: матеріальної шкоди - 1671,00 грн; моральної шкоди - 3000,00 грн»;

- додаткового рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 березня 2023р., шляхом обрання належного способу виконання на «стягнути з бюджету м. Києва витрати на професійну правничу допомогу у розмір 5000,00 грн» по зазначеній цивільній справі.

Подана заява мотивована тим, що на виконання рішення Шевченківського районного суду м. Києві від 05 серпня 2022р. та додаткового рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 березня 2023р. видано виконавчі листи, які було подано стягувачем на виконання до заявника (ДКСУ).

Однак, на переконання заявника, визначений у вищевказаних судових рішеннях порядок виконання цього рішення не можливо виконати з наступних підстав.

Згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Департамент транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) має організаційно-правову форму «орган місцевого самоврядування».

З урахуванням загальних принципів відшкодування шкоди завданої рішенням, дією чи бездіяльністю державного органу, законодавством регламентовано механізм відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів місцевого самоврядування, в тому числі виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), відтак і їх структурними підрозділами та посадовими особами під час здійснення своїх повноважень, а саме: шляхом безспірного списання відповідним територіальним органом Державної казначейської служби України коштів місцевого бюджету за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених рішенням про місцевий бюджет на зазначену мету.

Таким чином, відшкодування позивачу матеріальної і моральної шкоди, яка була завдана протиправними діями відповідача 1 - Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), а також витрат на професійну правничу допомогу, на думку заявника, підлягають за рахунок бюджету міста Києва, а не за рахунок Державного бюджету України.

Враховуючи вищевикладене, у разі встановлення судом способу та порядку виконання рішення суду шляхом стягнення з бюджету міста Києва на користь ОСОБА_1 матеріальної шкоди - 1671,00 грн.; моральної шкоди - 3000,00 грн. та витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн. заявник матиме змогу забезпечити належне виконання рішення суду по даній справі.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21 жотвня 2024р. вказану заяву призначено судом до розгляду.

В судовому засіданні представник заявника підтримала подану заяву, з підстав у ній наведених, просила суд задовльнити вимоги заяви у повному обсязі.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, повідомлялися належним чином у встановленому законодавством порядку; стягувач (позивач) та представник заінтересованої особи Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) клопштали перед судом про розгляд заяви у їх відсутність.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги подання, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду зазначеної заяви, суд прийшов до висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви, виходячи із наступних підстав.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 05 срепня 2022р., яке набрало законної сили, було вирішено стягнуто з Державного бюджету України, шляхом безспірного списання з єдиного рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування: матеріальної шкоди - 1671,0 грн.; моральної шкоди - 3000,0 грн., відповідно до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03 серпня 2011р., з подальшими змінами.

Додатковим рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 15 березня 2023р., яке було змінено постановою Київського апеляційного суду від 07 грудня 2023р., вирішено стягнути з Держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу, які сторона планує понести у зв`язку із розглядом справи у розмірі 5000,0 грн.

На підставі вказаних судових рішень, які набрали законної сили, 27 грудня 2023р. Шевченківським районним судом м. Києва видано стягувачу виконавчі листи.

Стаття 129 Конституції України визначає, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Поняття «спосіб» і «порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого статтею 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду необхідно розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення у разі неможливості його виконання у раніше встановлений спосіб.

Отже, при вирішенні питання про встановлення нового способу виконання суд повинен з`ясувати обставини, що свідчать про абсолютну неможливість виконання рішення раніше встановленим способом.

Задоволення відповідної заяви є можливим лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають можливість виконання рішення.

Аналогічні правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 16 червня 2021р. у справі №693/426/17 (провадження №61-6283св19).

Крім того, у постанові Верховного Суду від 4 травня 2020р. у справі №2-1927/11 (провадження №61-48245св18) викладено правовий висновок, згідно якого «спосіб виконання рішення визначається на підставі встановлених у статті16 ЦК України способів захисту цивільних прав. Зміна способу і порядку виконання рішення полягає у заміні одного заходу примусового виконання іншим. При вирішенні питання про зміну способу виконання рішення суду підлягають з`ясуванню обставини, що свідчать про абсолютну неможливість виконання рішення суду. Отже, процесуальна можливість встановити чи змінити спосіб або порядок виконання рішення суду не передбачає зміну рішення суду по суті, обрання нового способу захисту порушеного права, а полягає лише у вирішенні питання про вжиття нових заходів для належного виконання рішення суду. Тобто, слід розрізняти способи захисту цивільного права, передбачені статтею 16 ЦК України, та способи і порядок виконання рішення суду, що суди й здійснили».

Суд наголошує, що заміна способу і порядку виконання рішення полягає у заміні одного заходу примусового виконання іншим.

У своїй заяві заявник просив суд змінити спосіб виконання:

- рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 05 серпня 2022р., шляхом обрання належного способу виконання на «стягнути з бюджету м. Києва на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування: матеріальної шкоди - 1671,00 грн; моральної шкоди - 3000,00 грн»;

- додаткового рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 березня 2023р., шляхом обрання належного способу виконання на «стягнути з бюджету м. Києва витрати на професійну правничу допомогу у розмір 5000,00 грн» по зазначеній цивільній справі.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до переконливого висновку, що правові підстави для зміни способу та порядку виконання судових рішень у цій справі відсутні, адже запропонований заявником спосіб виконання судового рішення за своєю правовою природою є фактичною зміною змісту резолютивної частини вказаних судових рішень, що не є зміною способу виконання рішення у розумінні ст. 435 ЦПК України.

У зв`язку із викладеним, у задоволенні вказаної заяви необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 258, 260, 435 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву Державної казначейської служби України про зміну способу і порядку виконання рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 05 серпня 2022р. та додаткового рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 березня 2023р. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної і моральної шкоди - залишити без задоволення.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено законом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Повний текст ухвали суду складено 20 січня 2025р.

Суддя: