Справа № 279/185/25
Провадження № 2/279/538/25

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 січня 2025 року року м. Коростень

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Пацко О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , інша особа ОСОБА_4 , третя особа - Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області, Коростенська міська рада про визнання недійсним Державного акту на право приватної власності на землю,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, в якій просить визнати недійсним Державний акт серії ПІ-ЖТ №026132 на право приватної власності на земельну ділянку площею 0,0508 га для ведення садівництва, що розташована в м. Коростень с/т «Садко» виданого на ім`я ОСОБА_3 , на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 10.04.1998 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1928 який 04.07.2002 року зареєстрований у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №132.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, суд дійшов наступного висновку.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмету спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимоги: спосіб (способи) захисту прав та інтересів, передбачений законом або договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Згідно з ч. 1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 152 Земельного Кодексу України, власник земельної ділянки чи землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, а також на відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: - визнання прав; - відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, та запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав: - визнання угоди недійсною: - визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування: - відшкодування заподіяних збитків; - застосування інших, передбачених законом, способів.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, зокрема визначеним зазначеною частиною, або ж іншим способом, який передбачений законом.

Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

В поданій позовній заяві позивачем не чітко викладені обставини, якими він обгрунтовує свої вимоги, не додані всі докази по справі на підтвердження вимог, вступна, описова та результативна частина заяви не узгоджені між собою та нечітко викладені, коло осіб учасників справи не визначений.

Так, суд звертає увагу позивача, що, згідно ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи, тоді, як ОСОБА_4 , в наданій позовній заяві, зазначається, як інша особа, такого визначення осіб складу учасників справи цивільно-процесуальним кодексом не передбачено.

Відповідно до ст.53 ЦПК України при залученні третіх осіб про вступ у справу, позивач визначає на яких підставах третіх осіб належить долучити до участі у справі та на стороні позивача або відповідача, тоді як у поданому позові таке визначення відсутнє.

До того ж, не визначено коло всіх учасників по справі, так зі змісту позовної заяви вбачається, що громадянкою ОСОБА_5 , було набуте права власності на спірну земельну ділянку та передано у власність ОСОБА_4 , тоді як в учасники осіб по справі вона позивачем не залучена.

Окрім цього, згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за позовну вимогу немайнового характеру, пред`явлену фізичними особами, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1211,20 грн.

Водночас, відповідно до ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Позивач подав до суду позов немайнового характеру через систему Електронний суд, тому, судовий збір становить - 968,96 грн.

На підставі викладеного, ОСОБА_1 слід надати платіжний документ про сплату судового збору у розмірі 968,96 грн.

Отже, зважаючи на те, що позивачем не додержано вимог щодо оформлення позову, визначені недоліки є суттєвими і такими, що можуть вплинути на якість розгляду справи по суті в разі їх не усунення, суд прийшов до висновку про необхідність надання позивачу строку для приведення позову у відповідність з вимогами закону.

Вказані недоліки мають бути усунені протягом 7 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачу з доданими до неї документами не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175,177,185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник Кузь Олександр Миколайович до ОСОБА_3 , інша особа ОСОБА_4 , третя особа - Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області, Коростенська міська рада про визнання недійсним Державного акту на право приватної власності на землю, - залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків протягом 7 (сім) днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду.

У випадку не усунення недоліків у визначений судом термін, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Суддя Ольга ПАЦКО