справа № 179/1884/23
провадження № 2/179/15/25
У Х В А Л А

17 січня 2025 року с-ще Магдалинівка

Магдалинівський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Кравченко О.Ю.

за участю секретаря судового засідання Хорольської І.П.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача - Ямкового В.Ф.

розглянувши у підготовчому засіданніклопотання представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 про призначення повторної почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Оріль-Агро» про визнання відсутнім права оренди земельної ділянки та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Оріль-Агро» до ОСОБА_3 , третя особа: Магдалинівська селищна рада про визнання договору оренди земельної ділянки поновленим

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться зазначена цивільна справа. За клопотанням представника позивача ухвалою Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 06.03.2024 в даній справі призначено судову почеркознавчу експертизу.

02.08.2024 до Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області повернулась вказана цивільна справа з висновком експерта №690/24 від 22.07.2024 за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи.

11.09.2024 від представника відповідача надійшло клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи, на вирішення якої представник відповідача просить поставити питання:

- чи виконано підпис в додатковій угоді №1 до договору оренди земельної ділянки б/н від 19 жовтня 2016 року, укладеному між ОСОБА_3 та ТОВ «Оріль-Агро» в графі «Орендодавець» розділу «Реквізити та підписи сторін», ОСОБА_3 чи іншою особою?

- чи виконано підпис в Додатковій угоді №1 до договору оренди земельної ділянки б/н від 19 жовтня 2016 року, укладеному між ОСОБА_3 та ТОВ «Оріль-Агро» в графі «Орендодавець» розділу «Реквізити та підписи сторін» ОСОБА_3 шляхом навмисного спотворення (змінення)?

- чи міг змінитися під впливом вікового фактору підпис ОСОБА_3 , який міститься в Додатковій угоді №1 до Договору оренди земельної ділянки б/н від 19 жовтня 2016 року, укладеному між ОСОБА_3 та ТОВ «Оріль-Агро» в графі «Орендодавець» розділу «Реквізити та підписи сторін», відносно вільних зразків підпису та почерку, що містяться в наданих для проведення експертизи документах за період з 2021 по 2024 роки, та відносно експериментальних зразків підпису та почерку відтворених ОСОБА_3 у 2024 році, настільки, щоб зробити висновок про його виконання іншою особою.

Проведення судової почеркознавчої експертизи просить доручити іншому експерту Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз та зобов`язати ОСОБА_3 надати на вимогу експерта вільні зразки підпису і почерку, що можуть знаходитися у різних за цільовим призначенням документах, за період з 2021-2024 роки та у кількості 10-15 документів.

В обґрунтування клопотання представник відповідача вказує, що висновок експерта №690-24 від 22.07.2024 року викликає у відповідача сумнів з огляду на наступні обставини.

Відповідно до матеріалів справи, висновок експерта було сформовано експертом через 5 робочих днів після отримання від суду необхідних документів для проведення експертизи, за результатами якої експерт зробив висновок про виконання досліджуваного підпису не ОСОБА_4 , а іншою особою.

Враховуючи інформацію, яка міститься на офіційному сайті Дніпропетровського науково -дослідного інституту судових експертиз, станом на 01 вересня 2024 року інститут судових експертиз має у своєму складі тільки 5 експертів, атестованих для проведення почеркознавчої експертизи, в той час як кількість почеркознавчих експертиз, які були виконані експертами з початку року та станом на 01 вересня 2024 року становить 96 почеркознавчих експертиз, а не виконаними залишається 101 почеркознавча експертиза.

Відповідач вважає, що навіть враховуючи, що зазначена вище інформація наведена станом на 01 вересня 2024 року, що навантаження по кількості почеркознавчих експертиз на 5-х експертів є значною, а тому формування висновку експерта протягом всього 5 робочих днів з дня отримання ним необхідних документів для проведення експертизи, на думку відповідача свідчить про упередженість експерта та особисту зацікавленість у швидкому проведенні судової почеркознавчої експертизи.

Крім того, проведення судової почеркознавчої експертизи було доручено експерту, якій було видано свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта тільки 27 лютого 2024 року. Тобто станом на день формування висновку експерт мала дослід роботи експертом близько 5 місяців, що на думку відповідача викликає сумнів в його правильності, оскільки експертиза проведена за короткий проміжок часу (5 робочих днів), враховуючи значне навантаження та не значний дослід роботи експерта.

Також звертає увагу на те, що експерт на підставі клопотання просив надати вільні зразки підпису і почерку ОСОБА_3 за період з 2021 року по 2024 роки та у кількості від 10 до 15 документів. В той час як відповідно до переліку документів, повернутих після проведення експертизи, зазначених у супроводі експертної установи до суду, містяться документи надані для проведення почеркознавчої експертизи без дотримання вимоги експерта щодо періоду складання даних документів (містяться документи за 2018 рік, 2019 рік), без дотримання вимоги щодо кількості наданих документів оскільки були надані документи за незатребуваний період.

Дана обставина має вирішальне значення щодо правильності зробленого висновку, оскільки позивач 1936 року народження, а тому перебуваючи у поважному віці 88 років. Підпис, відтворений людиною у такому віці має здатність змінюватися протягом незначного проміжку часу. При чому експерт не зазначає про врахування даного факту у своєму висновку, що додатково ставить під сумнів його правильність.

У підготовчому засіданні представник відповідача підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Представник позивача у підготовчому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на його необґрунтованість та відсутність підстав для призначення експертизи.

Представник третьої особи у підготовче засідання не з`явився, про час та місце його проведення повідомлений належним чином.

Суд, вислухавши представників сторін, вивчивши подане клопотання та матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як вбачається з частини першої, п`ятої статті 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Відповідно до пункту 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду" для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Необхідність призначення судової експертизи в цивільному процесі обумовлена, насамперед, необхідністю з`ясування судом тих обставин, які потребують спеціальних знань, та в силу їх специфічного характеру, не можуть бути з`ясовані судом на основі положень чинного законодавства, що може вплинути на правильне вирішення цивільного спору по суті.

Частиною другою статті 113 ЦПК України визначено, що якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Згідно Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 року N 53/5 у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 року N 1950/5, повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Згідно пункту 11 Постанови Пленуму ВСУ №8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Отже, з огляду на вищевикладене вбачається, що повторна експертиза призначається коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

У клопотанні представник позивача не наводить обставин, які дають підстави вважати, що висновок експерта за результатами судової почеркознавчої експертизи №690/24 від 22.07.2024 є недостатньо обґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи, а також щодо наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Крім того, доказів направлених на спростування вищезазначеного висновку експерта матеріали справи не містять, експертом надано обґрунтовані відповіді на всі питання, які входять до переліку питань судової почеркознавчої експертизи, істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи також не встановлено, тобто підстави, наведені представником відповідача щодо сумнівності у правильності висновку експерта не підтверджені належними та допустимими доказами.

Отже, представником відповідача не наведено суттєвих доводів в обґрунтування необхідності призначення повторної почеркознавчої експертизи, тоді як лише саме посилання на сумніви у висновку проведеної судової почеркознавчої експертизи, не можуть бути підставою для призначення повторної експертизи по справі.

За наведених обставин, суд приходить до висновку, що в задоволенні клопотання представника позивача про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи необхідно відмовити.

При цьому суд наголошує, що призначення у справі недоцільної експертизи та зупинення провадження у справі за відсутності достатніх підстав, порушує розумні строки тривалості судового провадження, що, в свою чергу, є порушенням права на справедливий та публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Керуючись ст. ст. 81, 113, 213, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 про призначення у цивільній справі повторної судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 20.01.2025.

Суддя О.Ю. Кравченко