Номер провадження 6/754/9/25
Справа № 754/9318/23
У Х В А Л А

Іменем України

15 січня 2025 року Деснянський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Буша Н.Д.,

секретаря судових засідань Шклярської К.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву ОСОБА_1 про розстрочку виконання постанови Київського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року у справі № 754/9318/23 за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення 3% річних та інфляційних втрат,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Деснянського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «Універсал-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення 3% річних та інфляційних втрат.

Заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 27 вересня 2023 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення про стягнення 3% річних та інфляційних втрат були залишені без задоволення.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27 вересня 2023 року скасовано та ухвалено нове, яким позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал-Банк» задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал-Банк» за період з 23 травня 2020 року по 23 лютого 2022 року суму у розмірі 39 786,87 грн., що складається з: 3% річних - 9 511,65 грн., інфляційних втрат - 30 275,22 грн. В іншій частині відмовлено. Крім того, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал-Банк» судовий збір за подачу позовної заяви в розмірі 1 056,95 грн. та судовий збір за подачу апеляційної скарги в розмірі 1 585,44 грн.

25 листопада 2024 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про відстрочку виконання постанови Київського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року до 28 лютого 2025 року.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 26 листопада 2024 року вказана заява надійшла до провадження судді Деснянского районного суду міста Києва Таран Н.Г.

Розгляд вказаної заяви було призначено на 11 грудня 2024 року.

Розпорядженням керівника апарату Деснянського районного суду м. Києва №350 у зв`язку з прийняттям 03 грудня 2024 року Вищою радою правосуддя рішення № 3505/0/15-24 про звільнення судді Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_2 відповідно до пункту п.2.3.52 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року №30 (зі змінами), п.2.3.40 Засад використання автоматизованої системи документообігу Деснянського районного суду міста Києва (зі змінами) призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 грудня 2024 року справу було передано для розгляду судді Буша Н.Д. підстави проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи «звільнення з посади».

Ухвалою судді Деснянського районного суду міста Києва Буша Н.Д. прийнято до провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про відстрочку рішення суду з призначенням судового засідання.

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що на підставі постанови Київського апеляційного суду та після набрання її законної сили, судом був виданий виконавчі листи, які направлені у виконавчу службу до виконання. Тобто, у відповідача наявний борг зі сплати % річних та інфляційних витрат в розмірі - 39 786,87 грн. та витрат зі сплати судового збору за подання позовної заяви в розмірі 1 585,44 грн. ОСОБА_1 знаходиться в скрутному фінансовому становищі. 08.03.2022 року в результаті отриманої побутової травми відповідач була обмежена в русі і переживала сильний біль в області таза, перебувала в лежачому положенні близько двох тижнів. Рентген виявив субкапітальний перелом шийки лівої стегнової кістки. У зв`язку з чим в період з 24 березня 2022 по 18 липня 2022 року ОСОБА_1 знаходилась на лікуванні в стаціонарі Консультативно- діагностичного центру Деснянського району міста Києва через виявлений субкапітальний перелом шийки лівої стегнової кістки. Лікування перелому шийки стегна з використанням методів хірургії полягає в проведенні операції або заміні кульшового суглоба на протез, однак через вік відповідача (60 років) таке лікування неможливе. Адже зрощування кісток хірургічним шляхом не гарантує можливості ступати на кінцівку. Враховуючи дані обставини, ОСОБА_1 через обмеження щодо фізичного навантаження наразі не має постійного місця роботи, що унеможливлює погашення заборгованості. На підставі викладеного просила суду відстрочити виконання постанови Київського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року у справі № 754/9318/23 до 28 лютого 2025 року.

У судове засідання 15.01.2025 року учасники справи не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

Заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 27 вересня 2023 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення про стягнення 3% річних та інфляційних втрат були залишені без задоволення.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27 вересня 2023 року скасовано та ухвалено нове, яким позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал-Банк» задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал-Банк» за період з 23 травня 2020 року по 23 лютого 2022 року суму у розмірі 39 786,87 грн., що складається з: 3% річних -9 511,65 грн., інфляційних втрат - 30 275,22 грн. В іншій частині відмовлено. Крім того, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал-Банк» судовий збір за подачу позовної заяви в розмірі 1 056,95 грн. та судовий збір за подачу апеляційної скарги в розмірі 1 585,44 грн.

Згідно зі ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до ч. 1 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Згідно з ч. 3 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Відповідно до ч. 4 ст. 435 ЦПК України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відповідно до ч. 5 ст. 435 ЦПК України розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

У постанові Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 796/43/2018 зазначено, що підставою для застосування статей 435 ЦПК України і 33 Закону України «Про виконавче провадження» є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим. Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами.

Розстрочка виконання рішення суду - це розподіл виконання рішення на частини, що підлягають виконанню протягом певного періоду часу або через певні періоди часу, що призводять до перенесення строку виконання рішення на пізніші періоди, зокрема, полягає в розподілі належних до сплати сум платежу на певні частини із встановленням конкретного строку для виконання кожної з визначених частин рішення. При розгляді заяв щодо розстрочки виконання рішення суд виходить з міркувань доцільності та об`єктивності необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання такого додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання строку для розстрочки виконання рішення суд не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, розстрочка має бути компромісом між заінтересованими сторонами.

З огляду на те, що на скрутний матеріальний стан відповідача пов`язаний з трамвою та тривалим лікуванням, зважаючи на військовий стан, що досі триває на території України і отримання додаткового будь-якого заробітку стає складнішим, проте заявник має намір виконати та сплатити заборгованість, суд вважає за можливе розстрочити виконання постанову Київського апеляційного суду від 28.02.2024 р. При цьому, оскільки відповідно до положень статті 435 ЦПК України, розстрочка виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, суд приходить до висновку про розстрочення виконання постановина строк 1 рік, тобто до 28.02.2025 р. у зв`язку з чим заява про розстрочення виконання судового рішенняпідлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 13, 81, 260, 261, 267, 353, 435 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про розстрочку виконання постанови Київського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року у справі № 754/9318/23 задовольнити.

Розстрочити виконання постанови Київського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року у справі № 754/9318/23 за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал-Банк» до ОСОБА_1 , про стягнення 3% річних та інфляційних втрат на строк 1 рік, тобто до 28.02.2025 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 15.01.2025 року.

Суддя Н.Д.Буша