Справа № 178/1778/24
У Х В А Л А

іменем України

"14" січня 2025 р. суддя Криничанського районного суду Дніпропетровської області Лісняк В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Зазначена позовна заява подана з порушеннями вимог ст. 175 ЦПК України, у зв`язку з чим 29 листопада 2024 року була залишена без руху і був визначений строк для усунення вказаних у ній недоліків. Копію зазначеної ухвали про залишення позову без руху судом було направлено на вказану позивачкою ОСОБА_1 в позовній заяві адресу: АДРЕСА_1 , однак поштове відправлення було повернуто на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання», судова повістка про виклик позивачки у судове засідання на 14 листопада 2024 року також була повернута на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання», повідомлення у додаток «Viber про виклик до суду позивачкою також було проігноровано.

10 січня 2025 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків та оновлена позовна заява. Заява обгрунтована тим, що про наявність ухвали суду вона дізналась лише з сайту «Судової влади», засобами поштового зв`язку або ж телефонним зв`язком їй не було повідомлено про наявність ухвали. На виконання ухвали зазначила, що з відповідачем вона не проживає 20 років, місце перебування та знаходження їй не відомо, у зв`язку з чим зазначила останню відому адресу його проживання: с. Зелений Кут, Криничанська селищна громада Кам`янського району, Дніпропетровської області.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України). Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

За загальним правилом частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з правилом про підсудність справ за вибором позивача, передбаченим у частині дев`ятій статті 28 ЦПК України, позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» реєстрація - це внесення інформації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку. Місце перебування - це адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком менше шести місяців на рік. Місце проживання - це житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає, а також спеціалізовані соціальні установи, заклади соціального обслуговування та соціального захисту.

Згідно з частинами шостою-дев`ятою статті 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду. Якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Позивачка відповідно до позову зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Шлюб між сторонами укладено міськРАЦСом м.Дніпродзерждинська (нині м.Кам`янське).

Підстав для звернення саме до Криничанського районного суду з відповідним позовом до суду не надано.

В порушення вимог ч. 9 ст. 28 ЦПК України позивач не надає жодних доказів ні про місце реєстрації відповідача, ні про його останнє відоме місце його проживання, ні про місце роботи.

Суд критично відноситься до обґрунтування позивача, що позивачу лише відомо про останнє місце проживання відповідача, адже в даному випадку зміна «відомої» адреси позивачу може обґрунтовувати звернення до будь-якого суду з вищевказаним позовом.

Відповідно до ч.2 ст.28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Крім того, посилання позивача про останнє відоме місце проживання відповідача спростовується відповіддю з відділу «Центр надання адміністративних послуг» Криничанської селищної ради № 586/01-26/тм від 13.09.2024 року, згідно якої, за даними існуючої картотеки реєстраційного обліку, дані про реєстрацію місця проживання гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відсутні.

Також у позовній заяві (у разі відсутності відомостей про зареєстроване або останнє відоме зареєстроване місце проживання відповідача) відповідно до ч.6 ст.175 ЦПК України мають бути зазначені інші відомості для правильного вирішення спору, зокрема, відомості про місце знаходження майна та/або постійне місце роботи відповідача, - що необхідно для визначення територіальної підсудності позову.

Враховуючи, що згідно наданої інформації, відомості про реєстрацію місця проживання відповідача ОСОБА_2 відсутні, інформацію про те, що ОСОБА_2 був раніше зареєстрований в с.Зелений Кут, Криничанська селищна громада Кам`янського району, Дніпропетровської області, щоб суд мав би розцінювати як відоме останнє місце реєстрації відповідача позивачем не надано, у позовній заяві не зазначено доказів на підтвердження місцезнаходження майна відповідача чи останнього відомого зареєстрованого місця проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи) на території, віднесеній до територіальної підсудності Криничанського районного суду Дніпропетровської області, позивачу слід уточнити достовірні відомості щодо місця реєстрації, проживання чи перебування відповідача, уточнити поштову адресу позивачки, яка не отримує за вказаною в позові адресою поштову кореспонденцію.

В свою чергу, суддя звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч.ч.11, 13 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 цього Кодексу, постановляє ухвалу в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення заявнику ухвали. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява залишається без розгляду.

Враховуючи викладене та те, що позивачем недоліки, зазначені в ухвалі суду не виконані, суд вважає за необхідне застосувати норми ч. 13 ст. 187 ЦПК України, та залишити позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.187 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Суд вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч. 2ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду. Учасник справ, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

ССуддя: В. В. Лісняк