Справа № 686/8531/24
Провадження № 2-з/686/9/25
УХВАЛА

17 січня 2025 рік м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі судді Колієва С.А., розглянувши заяву адвоката Пелюшка Леоніда Олександровича про забезпечення позову,

встановив:

17.01.2025 року адвокат Пелюшок Л.О. звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із заявою, в якій просив в якості забезпечення поданого ОСОБА_1 позову у справі №686/8531/24 заборонити ОСОБА_2 перешкоджати ОСОБА_1 у вільному доступі та користуванні квартирою АДРЕСА_1 та зобов`язати ОСОБА_2 , на протязі двох днів з дня набрання чинності ухвали про забезпечення позову передати ОСОБА_1 комплект ключів від квартири АДРЕСА_1 .

В обґрунтування поданої заяви зазначив, що в провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя. Так, предметом поданого ОСОБА_1 позову є зокрема визнання за ним частки квартири АДРЕСА_1 . Натомість у поданому ОСОБА_2 зустрічному позові остання, заперечуючи що квартира АДРЕСА_1 є спільним майном подружжя, просить визнаний за нею право особистої приватної власності на вказану квартиру. Незважаючи на те, що спірна квартира була придбана під час шлюбу, та є спільною сумісною власністю, ОСОБА_2 самовільно змінила замки на вхідних дверях до вказаної квартири та не допускає до неї ОСОБА_1 чим перешкоджає останньому користуватися чим житлом.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

В порядку ст.150 ЦПК України, видами забезпечення позову, зокрема, може бути заборона вчиняти певні дії та встановлення обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин (пункти 2 та 3 ч.1 ст.150 ЦПК України).

Забезпечення позову є цивільно-процесуальним заходом, що вживається судом та направлений на захист матеріально-правових інтересів позивача, що гарантують реальне виконання судового рішення.

У відповідності до ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам».

При вирішенні питання про забезпечення позову суд здійснює оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням адекватності вимог заявника, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, ймовірності утруднення виконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Як встановлено предметами поданого ОСОБА_1 позову є поділ спільного майна подружжя, зокрема визнання за позивачем права власності на частку квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

У поданій заяві представником ОСОБА_1 ставиться питання про забезпечення поданого останнім позову шляхом заборони відповідачу ОСОБА_2 чинити перешкоди у вільному доступі до спірної квартири та зобов`язати надати останню ключі від вхідних дверей цієї квартири.

Натомість суд зазначає, що предметами як поданого первісного позову, так і зустрічного позову є поділ спільного майна. Позовних вимог щодо усунення перешкод у користуванні спірним помешканням сторонами не заявлено і не є предметом розгляду даної справи.

За таких обставин заходи забезпечення позову, які просить вжити представник позивача, не пов`язані із предметом позову, та відповідно не здатні забезпечити ймовірне рішення суду у цій справі.

З огляду на викладене суд приходить до переконання, що подана заява про забезпечення позову є безпідставною та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 149, 150, 151, 152, 153, 353 ЦПК України, суд -

постановив:

У задоволенні заяви адвоката Пелюшка Л.О. про забезпечення позову відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.А.Колієв