Справа № 489/8260/24
Провадження № 2/489/536/25
РІШЕННЯ

Іменем України

17 січня 2025 року м. Миколаїв

Ленінський районний суд м. Миколаєва у складі

головуючого судді Костюченко Г.С.,

із секретарем судового засідання Савковою К.А.,

за участі представника позивача Душаченко І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Миколаєві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

28.11.2023 ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до Миколаївської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги мотивувала тим, що вона є спадкоємцем першої черги та вважала себе такою, що прийняла спадщину, однак через повномасштабне вторгнення та постійні обстріли позивачка не мала достатнього часу для реалізації свого права на прийняття спадщини, оскільки через повітряні тривоги, панічні атаки та відсутність укриттів вона боялась залишати місце свого проживання. Окрім того,їй було роз`яснено нотаріусом що для заведення спадкової справи необхідно надати оригінал свідоцтва про народження, оскільки наявний у позивачки документ має сліди пошкодження,та надати підтвердження зміни прізвища у зв`язку з укладенням шлюбу.

Відповідно до ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 23.10.2024, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено її розгляд у підготовчому судовому засіданні; витребувано у Другої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області витяги (інформаційні довідки) щодо наявності відомостей про заведення/не заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

05.12.2024 витребувані відомості надійшли на адресу суду.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, просила задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача Миколаївської міської ради в судове засідання не з`явився, повідомлений судом про розгляд справи належним чином, від нього 07.11.2024 надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_4 (мовою оригіналу ОСОБА_5 ) є донькою ОСОБА_3 (мовою оригіналу ОСОБА_3 ).

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 позивач 11.08.1979 уклала шлюб з ОСОБА_6 (мовою оригіналу ОСОБА_7 ), після чого стала носити прізвище « ОСОБА_8 », (мовою оригіналу ОСОБА_9 ).

Відповідно до копії витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 29.08.2015 квартира АДРЕСА_1 належала матері позивачки на підставі договору міни №711, виданого 29.08.2015 року.

Роз`ясненням приватного нотаріуса ММНО Валкової Т.О. № 92/01-16 від 09.09.2024 позивачу роз`яснено вимоги чинного законодавства та наслідки не прийняття спадщини в установлений законом строк .

Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 78959059 від 30.10.2024 інформація щодо відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутня.

Тобто з інформаційної довідки зі спадкового реєстру вбачається, що будь-які інші особи із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 не звертались, спадкова справа не заводилась.

Статтями 1216-1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У відповідності до статей 1220-1222, 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до пп. 1.1-1.4 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 за № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребовування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану або за безпосереднім доступом до реєстру актів цивільного стану. У разі неможливості пред`явлення спадкоємцями свідоцтва про смерть спадкодавця або відсутності інформації в реєстрі нотаріус повинен витребувати від органу державної реєстрації актів цивільного стану копію актового запису про смерть спадкодавця або повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть.

У статті 67 Закону України «Про нотаріат» від 02 вересня 1993 року № 3425-12встановлено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину. Письмова заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Особливості спадкування під час воєнного стану, на сьогодні, регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164. Окрім того,Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату» від 11.03.2022 № 1118/5, що набрав чинності 19.03.2022, були внесені зміни в Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5.

Згідно частини другої ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі № 234/859/16-ц).

При цьому суд враховує позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 25січня 2023 року у справі № 676/47/21 (провадження № 61-8014св22) з цього приводу, де зазначено, що «правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті1270,1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина другастатті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третястатті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормахЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» суперечить статтям1270,1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 11листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20).

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

Враховуючи наявні в матеріалах справи докази, суд вважає, що в процесі розгляду справи знайшли своє підтвердження ті обставини, що строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачем пропущений з поважних причин, оскільки позивач є єдиним спадкоємцем після смерті матері, однак через повномасштабне вторгнення та постійні обстріли позивачка не мала достатнього часу для реалізації свого права на прийняття спадщини, оскільки через повітряні тривоги, панічні атаки та відсутність укриттів вона боялась залишати місце свого проживання. Окрім того,їй було роз`яснено нотаріусом, що для заведення спадкової справи необхідно надати оригінал свідоцтва про народження, оскільки наявний у позивачки документ має сліди пошкодження, та надати підтвердження зміни прізвища у зв`язку з укладенням шлюбу, проте позивачка позбавлена можливості надати вказані документи, тому що реєстрація шлюбу та народження відбувалась на території іншої держави, оскільки на сьогоднішній день усі дипломатичні відносини між Україною та російською федерацією розірвані, правові та технічні можливості витребувати з території російської федерації будь-які документи відсутні.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1ст. 2 ЦПК України).

Враховуючи вищевикладене та те, що спадщина після смерті ОСОБА_3 ніким не прийнята, інших спадкоємців, не встановлено, заяв про відмову від спадщини не подано, та те, що позивачем надано належні та допустимі докази поважності пропущеного строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити частково та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком 3 місяці.

Оскільки позивач не просить відшкодувати їй судовий збір, тому з урахуванням диспозитивності цивільного судочинства, суд вважає за можливе не здійснювати розподіл судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України та залишити їх за позивачем.

Керуючись статтями4,19,141,200, 263-265 ЦПК України, суд

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці після набрання цим рішенням законної сили.

Судові витрати залишити за позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного тексту рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Відомості про учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

відповідач: Миколаївська міська рада, , місцезнаходження: м.Миколаїв, вул. Адміральська, 20.

Повний текст судового рішення складено 17.01.2025.

Суддя Г.С.Костюченко