Справа № 136/101/25
провадження № 2/136/24/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2025 року м. Липовець

Суддя Липовецького районного суду Вінницької області Шпортун С.В., розглянувши позовну заяву керівника Немирівської окружної прокуратури Вінницької області Петраша Ростислава Івановича в інтересах держави до Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області, ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, визнання договору оренди землі недійсним та повернення земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Немирівської окружної прокуратури Вінницької області Петраш Р.І. звернувся до суду із зазначеним позовом до Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області та ОСОБА_1 .

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі судом перевірено зміст та форму позову і доданих до нього документів на дотримання вимог ЦПК України, зокрема ст.175, 177 ЦПК України та встановлено, що вони не у повній мірі відповідають визначеним вимогам.

Так, у п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників цивільного процесу.

Частиною 6 ст. 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

За змістом ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Отож відомості про наявність або відсутність електронного кабінету є істотними реквізитами позовної заяви стосовно учасників спору, оскільки наявність в учасників електронного кабінету пов`язана з реалізацією процесуального обов`язку надсилання копій документів таким учасникам.

На противагу викладеному, позивач, у порушення ч. 6 ст.14, п. 2 ч. 3 ст.175 ЦПК України, у позові не зазначив відомості про наявність або відсутність електронного кабінету як у нього так і відповідачів, один з яких є орган місцевого самоврядування та зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет.

У п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, передбачено, що у позові зазначається ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як було встановлено судом, на вирішення суду позивач ставить три вимоги, вказуючи на вартість майна в описовій частині 15 429,00 грн, надавши до позову платіжний документ на підтвердження сплати судового збору в розмірі 9 084,00 грн.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначено, що "майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості -визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці".

Предметом позову у даній справі є вимоги про визнання незаконним рішення органу місцевого самоврядування, недійсним договору оренди землі та застосування наслідків недійсності такого правочину шляхом зобов`язання фізичну особу повернути майно за недійсним правочином.

Відповідно до п. 31 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» № 9 від 06.11.2009 у справах про визнання правочину недійсним без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як із немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшукуваного майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності судовий збір сплачується за загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до абз. 2 п. 2.13 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними" № 11 від 29.05.2013 за умови, що позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру.

Відповідно до п. 2.2.1 постанови постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" № 7 від 21.02.2013 судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях (у тому числі в зв`язку з вимогами, заснованими на приписах частини п`ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача (в тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у вигляді повернення майна застосовуються з ініціативи господарського суду, наприклад, при визнанні договору недійсним).

Ураховуючи вищевикладене, позовні вимоги про визнання незаконним рішення та недійсним договору є вимогами немайнового характеру, а позовні вимоги, пов`язані із застосуванням наслідків недійсності правочину, є вимогами майнового характеру, що потребує визначення ціни позову та сплати судового збору як із вимог майнового характеру.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені у Законі України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

У частині першій статті 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" встановлено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

За змістом статті 3 зазначеного Закону оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно із частиною шостою статті 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Отож належним доказом ціни позову є звіт про оцінку майна складений суб`єктом оціночної діяльності.

Відповідно до 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Судом встановлено, що згідно платіжної інструкції позивачем при подачі даного позову до суду було сплачено судовий збір розміром 9 084,00 грн, однак з урахуванням викладених вище мотивів суду та наявності вимог майнового характеру, що поставлені на вирішення суду, позивачеві слід визначитись із ціною позову, підтвердивши її належними доказами (звітом про оцінку майна) та сплатити судовий збір за ставками визначеними Законом України «Про судовий збір», зокрема для юридичних осіб 1,5 відсотка від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3028 грн. і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1 059 800 грн.

Окрім цього, відповідно до ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Всупереч зазначеним вимогам до позовної заяви додано документи, які засвідчені не належним чином або взагалі не засвідчені в установленому ЦПК України порядку.

При цьому, у позові не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (ч.8 ч.3 ст.175 ЦПК України).

Також суд звертає увагу, що участь прокурора в судовому процесі можлива за умови, крім іншого, за наявності обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме має бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтверджено відсутність такого органу (ч. ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України, ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Із матеріалів доданих до позову встановлено, що звертаючись з даним позовом до суду, прокурор визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах це Липовецьку міську раду Вінницької області, а оскільки вона є відповідачем, так як оскаржуються видані нею рішення, тому прокурор зазначив, що є самостійним позивачем, однак у позові прокурор не довів, що даний орган (органи) не здійснює або неналежним чином здійснює свої повноваження щодо захисту інтересів держави, відсутні попередні повідомлення відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення з даним позовом до суду, а до позову не додано відповідних доказів.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на те, що нормами чинного законодавства не передбачено можливості вирішення питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою, яка не відповідає вимогам закону, тому суд надає позивачеві строк для усунення зазначених вище недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 260 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху позовну заяву Керівника Немирівської окружної прокуратури Вінницької області Петраша Ростислава Івановича в інтересах держави до Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області про визнання протиправним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, визнання договору оренди недійсним, - надавши позивачу строк для усунення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона буде вважатись неподаною і повернеться позивачеві.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Світлана ШПОРТУН