УХВАЛА

15 січня 2025 року

м. Київ

справа № 646/857/18

провадження № 61-16955ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 21 листопада 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Малахової Галини Іванівни, ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» про визнання протиправним та скасування рішення приватного нотаріуса про державну реєстрацію прав на нерухоме майно (реєстрацію права власності) та витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

25 грудня 2024 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду

від 21 листопада 2024 року (повний текст постанови складено 25 листопада 2024 року) у справі № 646/857/18.

За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У лютому 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом та остаточно сформулювавши свої вимоги просив суд: визнати протиправним та скасувати рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Малахової Г. І. про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а саме: рішення про реєстрацію права власності за ТОВ «Кей-Колект» на спірну земельну ділянку та житловий будинок, визнати недійсним односторонній правочин ТОВ «Кей-Колект» у вигляді звернення на предмет іпотеки, витребувати із чужого незаконного володіння на його користь спірне майно.

Рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 03 лютого

2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Додатковим рішенням Ленінського районного суду м. Полтави від 24 квітня 2023 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 про визнання недійсним одностороннього правочину ТОВ «Кей-Колект» у вигляді звернення стягнення на предмет іпотеки та скасування запису в Державному реєстрі речових прав на нерухове майно відмовлено.

Постановою Харківського апеляційного суду від 21 листопада 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково.

Рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 03 лютого

2021 року та додаткове рішення Ленінського районного суду м. Полтави

від 24 квітня 2023 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Витребувано у ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 житловий будинок з надвірними будівлями: сарай літ. К., дві вбиральні літ. Ж, Г, душ літ. Л, льох літ. Д, огорожа № 4, 5, 6, 8, 9 за адресою АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,092 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою:

АДРЕСА_1 (кадастровий номер :09:052:0004).

В іншій частині у задоволенні позову відмовлено.

Позов ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Малахової Г. І. про визнання протиправним та скасування рішення приватного нотаріуса про державну реєстрацію прав на нерухоме майно (реєстрацію права власності) залишено без задоволення.

За змістом касаційної скарги, заявник не погоджується із оскарженою постановою апеляційного суду в частині задоволених позовних вимог ОСОБА_2 щодо витребування нерухомого майна.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про витребування майна визначається вартістю такого майна.

Отже судовий збір за подану касаційну скаргу має бути сплачено за вимоги майнового характеру з урахуванням вартості спірного майна.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

Відповідно до положень частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить з 1 січня 2018 року - 1 762 гривні.

З урахуванням наведеного судовий збір за подану касаційну скарги становить 1 відсоток ціни позову (вартості спірного майна), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб х 200%.

Згідно із ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова

від 07 березня 2018 року позивачем було визначено ціну позову (вартість спірного майна) у розмірі 3 239 700 грн.

Відомості про іншу вартість спірного майна у розпорядженні Верховного Суду наразі відсутні.

Таким чином, судовий збір за подану касаційну скаргу має бути сплачено за максимальною ставкою судового збору, передбаченого для фізичної особи за подання у 2018 році позову майнового характеру, а саме у розмірі 17 620 грн (із розрахунку 1 762 грн х 5 х 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 17 620 грн або документів про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 21 листопада 2024 року у справі

№ 646/857/18 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович