15.01.2025 Єдиний унікальний номер 205/619/25
Єдиний унікальний номер № 205/619/25
Провадження № 2/205/1757/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 січня 2025 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду міста Дніпропетровська Басова Н.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Донецького регіонального центру з гідрометеорології про поновлення на роботі,

ВСТАНОВИВ:

14 січня 2025 року до Ленінського районного суду міста Дніпропетровська надійшла вищезазначена позовна заява..

У відповідності до ст. 185 ЦПК України, до відкриття провадження у справі суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, викладеним у статті 175, 177 цього Кодексу, чи підсудна справа даному суду, чи немає інших підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі.

При вирішенні питання про відкриття провадження суддя виходить із наступного.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, однією із вимог позивача є стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, тобто позов підлягає грошовій оцінці.

Разом із цим, у позовній заяві позивачем не зазначено ціни позову та розміру пред`явленого до стягнення з відповідача середнього заробітку.

Крім того, до позовної заяви позивачем не додано обґрунтованого розрахунку суми, що стягується.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Розміри ставок судового збору визначені у частині другій статті четвертої Закону України «Про судовий збір».

Зокрема, підпунктом першим пункту першого цієї частини статті визначено, що за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 01.01.2024 встановлено у розмірі 3028 грн.

Водночас, статтею 5 Закону України «Про судовий збір» установлено пільги щодо сплати судового збору, згідно з пунктом 1 частини першої якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України №108/95-ВР від 24.03.1995 «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (або за час затримки виплати заробітної плати) під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.Наведене узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.01.2019 у справі №910/4518/16 (провадження №12-301гс18).

Таким чином, оскільки позивачем заявлено вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка є вимогою майнового характеру, при зверненні до суду з даним позовом позивачу слід було сплатити судовий збір у розмірі, що дорівнює 1 відсотку ціни позову, але не менше 1 211,20 грн. та не більше 15 140 грн.

Разом із цим, як вбачається із додатків до позовної заяви, оригіналу документа про сплату судового збору позивачем до позовної заяви не додано, як і не додано документів, які б підтверджували підстави для звільнення її від сплати судового збору відповідно до закону.

Таким чином, для усунення вказаних недоліків позовної заяви позивачу необхідно сплатити судовий збір у вищевказаному розмірі.

Крім того, позовна заява повинна містити спосіб захисту, виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги,зазначення доказів, що підтверджують вказані осбтавини, правові підстави позову.

Разом з тим, заявляючи вимогу про визнання незаконним та скасування наказу начальника Донецького регіонального центру з гідрометеорології в частині призупинення дії трудового договору з позивачем , поновити дію трудового договору з дати його призупинення позивачем не вказано дату його винесення, не надано правового обгрунтування цих вимог, не вказано якими нормами права регулюються вказані спірні правовідносини, на підставі яких необхідно скасувати зазначений наказ.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

З урахуванням викладеного, суддя дійшов висновку, що позивачем не виконано вимоги ст. 177 ЦПК України, що відповідно до ч. 1 ст. 185 цього Кодексу є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Донецького регіонального центру з гідрометеорології про поновлення на роботі залишити без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк усуне недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://ln.dp.court.gov.ua/

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.В. Басова