Справа № 530/2733/24
Провадження № 2/535/191/25
УХВАЛА

14 січня 2025 року селище Котельва

Суддя Котелевського районного суду Полтавської області Шолудько А.В., розглянувши клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору в справі №530/2733/24 за позовом ПРИВАТНОГО ПІДПРИЄМСТВА «АГРОЕКОЛОГІЯ» до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Котелевського районного суду Полтавської області перебуває справа №530/2733/24 за позовом ПП «АГРОЕКОЛОГІЯ» до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 10.01.2025 позовна заява ПП «АГРОЕКОЛОГІЯ» до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, залишена без руху, оскільки заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, у тому числі й у зв`язку із несплатою позивачем судового збору. Позивачу надано п`ятиденний строк з дня отримання ним ухвали для виправлення недоліків позовної заяви.

Копія ухвали від 10.01.2025 про залишення позовної заяви без руху отримана позивачем та представником позивача 11.01.2025 (том 1 а.с. 88, 89).

Строк на усунення недоліків позовної заяви не закінчився.

14.01.2025 представник ПП «АГРОЕКОЛОГІЯ» Остапущенко Олександр Олександрович, який діє на підставі довіреності від 10.01.2024 (том 1 а.с.23), через систему «Електронний суд», подав до суду клопотання про відстрочення судового збору до ухвалення рішення.

В обґрунтування заявленого клопотання представник позивача просить відстрочити сплату судового збору за розгляд позовної заяви з огляду на важкий фінансовий стан, спричинений запровадженням в Україні воєнного стану. Крім того, представник зазначає, що зі змісту позовних вимог убачається, що відповідач тривалий час перешкоджає законному орендарю користуватись орендованою земельною ділянкою, а тому сплата судового збору лише збільшуватиме витрати позивача та очевидно порушує баланс інтересів сторін. Також посилається на практику ЄСПЛ щодо забезпечення права позивача ефективного доступу до правосуддя.

Вирішуючи клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору, суд приходить до наступних висновків.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно зі статтею 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18 зроблено правовий висновок про те, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у рішенні від 19.06.2011 у справі Креуз проти Польщі («Kreuz v. Poland») зазначав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. При цьому положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року).

Будь-яких конкретних обставин, які перешкоджають ПП «АГРОЕКОЛОГІЯ» сплатити судовий збір у справі за подання позовної заяви до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, у клопотанні не зазначено, та відповідних доказів не надано.

Враховуючи вище викладене, у задоволенні клопотання представника позивача ПП «Агроекологія» про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відмова у відстроченні сплати судового збору не порушує положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права особи на справедливий суд, оскільки не перешкоджає у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

Частиною 2 статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи вищевикладені обставини, вважаю за можливе продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі Котелевського районного суду Полтавської області від 10.01.2025.

Керуючись ст. ст. 127, 356, 357 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника ПРИВАТНОГО ПІДПРИЄМСТВА «АГРОЕКОЛОГІЯ» Остапущенка Олександра Олександровича про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви ПРИВАТНОГО ПІДПРИЄМСТВА «АГРОЕКОЛОГІЯ» до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою відмовити.

Продовжити позивачу ПП «АГРОЕКОЛОГІЯ» процесуальний строк, встановлений ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 10.01.2025 для усунення недоліків позовної заяви ПРИВАТНОГО ПІДПРИЄМСТВА «АГРОЕКОЛОГІЯ» до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, але не більше ніж п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шолудько