1Справа № 335/208/25 2/335/997/2025
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 січня 2025 року м. Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Воробйов А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , до Комунального підприємства «Готель «Україна» Запорізької обласної ради, Комунального підприємства «Універс» Запорізької обласної ради, про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та моральної шкоди, -
Також, у позовній заяві представник позивача просить звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору.
В обґрунтування клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору представник позивача посилається на вимоги ч. 1,3 ст. 136, ч. 2 ст. 133 ЦПК України, п. 5.1.1 ст. 5, ст. 8 Закону України „Про судовий збір, а також на те, що предметом позову є захист трудових прав позивача (стягнення належних сум середнього заробітку та індексації заробітної плати), з урахуванням дії в Україні воєнного стану, суд може своєю ухвалою звільнити позивача від сплати судового збору.
Вивчивши клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору, доходжу наступного висновку.
Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану особи, яка звертається до суду із відповідним клопотанням. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.
Вирішуючи такі заяви, суд повинен враховувати те, що якщо при сплаті необхідних судових витрат середньомісячний дохід особи буде меншим від рівня прожиткового мінімуму, встановленого законом для відповідної категорії осіб, тоді у суду є підстава для застосування заходів щодо зменшення, звільнення, розстрочення або відстрочення сплати судового збору.
У розумінні приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, позивач має довести існування фінансових труднощів.
Проте, позивачем та його представником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження скрутного матеріального стану позивача.
Крім того, позивач у позовній заяві посилається на положення п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», якою встановлено пільги щодо сплати судового збору, зокрема, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.
Разом із тим, у позовній заяві позивачем заявлено дві вимоги майнового характеру про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та моральної шкоди.
У той же час, на підставі статті 2 Закону України «Про оплату праці» структуру заробітної плати можна визначити, беручи до уваги положення Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Державного комітету статистики України від 13 січня 2004 року № 5 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 27 січня 2004 року за № 114/8713 (далі - Інструкція № 114/8713), розробленої відповідно до Закону України від 17 вересня 1992 року N 2614-XII «Про державну статистику» та Закону України «Про оплату праці» з урахуванням міжнародних рекомендацій у системі статистики оплати праці й стандартів Системи національних рахунків (за змістом преамбули цієї Інструкції).
Відповідно до пункту 1.3 Інструкції № 114/8713 для оцінки розміру заробітної плати найманих працівників застосовується показник фонду оплати праці. До фонду оплати праці включаються нарахування найманим працівникам у грошовій та натуральній формі (оцінені в грошовому вираженні) за відпрацьований та невідпрацьований час, який підлягає оплаті, або за виконану роботу незалежно від джерела фінансування цих виплат. Фонд оплати праці складається з: фонду основної заробітної плати; фонду додаткової заробітної плати; інших заохочувальних та компенсаційних виплат.
Разом із тим, з урахуванням п. 3.9 Інструкції № 114/8713 суми, нараховані працівникам за час затримки розрахунку при звільненні є іншими виплатами, що не належать до фонду оплати праці, а відтак і не можуть вважатися заробітною платою. Відтак, позивач не звільняється від сплати судового збору за позовними вимогами про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та моральної шкоди.
З огляду на викладені обставини, вважаю, що наведені позивачем у заяві доводи не дають достатніх підстав для звільнення її від сплати судового збору, а відтак у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.
Відповідно до п. п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно із ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Позовна заява подана представником ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» 06.01.2025, а тому позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 968,96 грн.
Як передбаченост. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цьогоКодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Таким чином, оскільки встановлено, що позовна заява подана до суду з порушенням вимог ЦПК України, вважаю, що її слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, а саме: подання до суду оригіналу квитанції про сплату судового збору відповідно до вимог ст. 177 ЦПК України.
Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, суддя,-
Відмовити у задоволенні клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору.
Позовну заяву ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , до Комунального підприємства «Готель «Україна» Запорізької обласної ради, Комунального підприємства «Універс» Запорізької обласної ради, про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та моральної шкоди - залишити без руху, надавши позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.
Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у зазначений вище строк заява буде повернута заявнику, що не позбавляє його права повторного звернення до суду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В.Воробйов