Провадження №: 2/755/1385/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" січня 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Гончарука В.П.,

з секретарем Гриценко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва питання про виправлення описки в ухвалі суду, -

В С Т А Н О В И В:

13 листопада 2024 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за позовної заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестбудгаличина» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

У тексті ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 13 листопада 2024 року у справі № 755/19446/24, невірно викладено перший абзац вступної, описової та резолютивної частини тексту ухвали, а саме: «Товариства з обмеженою відповідальністю «СТОЛИЧНИЙ КОМФОРТ» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості», замість вірного «Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестбудгаличина» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги».

Згідно ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Сторони по справі у судове засідання не з`явилися, повідомлені про час і місце судового засідання належним чином, їх неявка не перешкоджає розглядові питання про внесення виправлень у судове рішення.

Як роз`яснено п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року №14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Вивчивши матеріали зазначеної цивільної справи, суд вважає, що описка підлягає виправленню.

Керуючись ст. 260-261, 269, 354 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку в ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва від 13 листопада 2024 року у справі № 755/19446/24 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестбудгаличина» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

У тексті ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 13 листопада 2024 року у справі № 755/19446/24, вважати вірним перший абзац вступної, описової та резолютивної частини тексту ухвали, а саме - «Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестбудгаличина» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги».

Ухвала може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна карга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя