Провадження № 22-ц/801/130/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції Борисюк І. Е.
Доповідач:Оніщук В. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2025 рокуСправа № 127/33187/23м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Оніщука В. В. (суддя-доповідач),

суддів: Копаничук С. Г., Рибчинського В. П.,

з участю секретаря судового засідання Литвина С. С.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 29 жовтня 2024 року, ухвалене у складі судді Борисюк І. Е. у залі суду,

встановив:

Короткий зміст вимог

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернулась в суд із позовом до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про визнання транзакцій нечинними, зобов`язання повернути кошти, зобов`язання скасування нарахованих відсотків та штрафних санкцій.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у 2018 році позивачка звернулась до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг. Так, 25 вересня 2018 року позивачці було відкрито рахунок та видано картку «Для виплат» № НОМЕР_1 . Коли строк дії картки «Для виплат» закінчувався, позивачка знову звернулась до банку для продовження строку дії картки.

13 листопада 2020 року позивачці було запропоновано отримати картку «Універсальна», без попередження про наявність на такій картці кредитного ліміту. Для отримання картки «Універсальна» позичка підписала на планшеті працівника банку заяву. Як він пояснив на усне звернення позивачки, таким чином між нею та відповідачем було укладено кредитний договір шляхом підписання заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг. Однак, з такими Умовами та Правилами позивачка ознайомлена не була.

Після видачі позивачці картки «Універсальна» з цієї картки без відома позивача треті особи шляхом вчинення шахрайських дій перерахували кошти в значній для позивачки сумі. Згідно виписки з картки «Універсальна» № НОМЕР_2 вбачається, що 16 березня 2022 року було проведено три транзакції на загальну суму 41 970, 38 грн. Окрім того, як слідує з іншої виписки, з картки «Для виплат» № НОМЕР_1 було проведено списання на суму 1 708, 50 грн.

ОСОБА_1 таких транзакцій не ініціювала та дозволу на їх проведення не надавала.

Не зважаючи на неодноразові звернення ОСОБА_1 , 04 липня 2022 року відповідачем відбулося списання коштів на автоматичне погашення заборгованості.

Окрім того правоохоронними органами було відкрито кримінальне провадження за фактом вчинених шахрайських дій.

Оскільки позивачка не здійснювала операцій по зняттю грошових коштів, не сприяла незаконному використанню інформації, яка давала змогу ініціювати платіжні операції, а банк у службовому розслідуванні встановив, що шахраї незаконними діями отримали реквізити її карток і провели оспорюванні транзакції, такі транзакції є нечинними.

Посилаючись на викладені обставини, ОСОБА_1 у заявленому позові просила суд:

- визнати нечинними транзакції по списанню грошових коштів 16 березня 2022 року у розмірі 370,38 грн, 11 000 грн та 29 000 грн з картки «Універсальна» № НОМЕР_2 ; у розмірі 1 708,50 грн з картки № НОМЕР_1 , а також

- зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» повернути позивачці кошти у розмірі 41 970,38 грн шляхом відновлення їх на картковому рахунку № НОМЕР_2 та у розмірі 1 708,50 грн шляхом відновлення їх на картковому рахунку № НОМЕР_1 і скасувати нараховані відсотки та штрафні санкції (штраф, пеню) за оскаржуваними транзакціями.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 29 жовтня 2024 року у задоволенні позовних вимог було відмовлено.

При ухваленні рішення суд першої інстанції виходив із того, що як встановлено постановою Чернівецького апеляційного суду від 12 червня 2023 року у справі № 724/1709/22, яка набрала законної сили, зняттю коштів з карток ОСОБА_1 (картковий рахунок № НОМЕР_2 (картка «Універсальна») і картковий рахунок № НОМЕР_1 (картка «Для виплат») сприяла необачна поведінка останньої, так як 16 березня 2022 року після переходу за фішинговим посиланням https://1.2ссv.site/lanke, вона ввела пароль до свого акаунта Приват24, який автоматично став відомий третій особі; операції за електронними платіжними засобами ОСОБА_1 були здійснені до повідомлення нею банку про вказані обставини.

У ході розгляду цієї справи встановлено застосовування відповідачем 16 березня 2022 року посиленої автентифікації платника, що включала використання унікальних для кожної окремої операції даних, які дали змогу пов`язати (в результаті виконання алгоритму співставити контрольний показник з даними операції) операцію на певні суми і конкретного отримувача. При цьому посилена автентифікація при здійснені переказів забезпечувалась за допомогою технології, розробленої міжнародними платіжними системами Visa (Verified by Visa) і Mastercard (Mastercard SecureCode) для ідентифікації держателя картки, який здійснює операцію (оплата товару або послуг), і максимального зниження ризику шахрайства по картці. Як вбачається з матеріалів даної цивільної справи, а також матеріалів цивільної справи № 724/1709/22, оспорювані грошові перекази здійснювались з використанням технології 3D Secure.

Таким чином, наявні обставини, які безспірно доводять, що саме ОСОБА_1 своїми діями сприяла незаконному використанню інформації, яка дала змогу ініціювати 16 березня 2022 року платіжні операції.

Суд зауважив, що наявність кримінального провадження у силу презумпції невинуватості не може свідчити про вчинення злочину стосовно позивачки до винесення вироку, яким такі обставини можуть бути встановлені, а також не може бути підставою для звільнення її від обов`язку належного виконання зобов`язання та виконання Умов та Правил про надання банківських послуг.

Отже, у зв`язку із вказаним банк не повинен нести відповідальність за дані операції. Ризик збитків від здійснення операцій за електронними платіжними засобами ОСОБА_1 , які здійснені до повідомлення банку про вказані вище обставини, несе саме позивачка.

Також місцевий суд вказав, що визнання нечинними транзакцій із переказу з належних позивачці рахунків (карткового рахунку № НОМЕР_2 (картка «Універсальна») і карткового рахунку № НОМЕР_1 (картка «Для виплат») в АТ КБ «ПриватБанк» на інший рахунок грошових коштів, не має своїм наслідком повернення безпідставно списаних коштів, тому ці позовні вимоги не відповідають ефективному способу захисту прав та інтересів у цих правовідносинах. Зважаючи на характер спірних відносин, належним і достатнім для відновлення порушеного права способом захисту інтересу позивачки є саме зобов`язання банку повернути кошти на рахунок позивача.

Нарахування відповідачем позивачці штрафних санкцій, що зокрема не доведено останньою, як і нарахування відсотків за користування кредитними коштами, є лише попередньою фіксацією факту порушення цивільно-правових зобов`язань, яка безпосередньо не впливає на права позивачки.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що в даному випадку, відсутні підстави та необхідність для захисту прав позивачки шляхом визнання нечинними транзакцій по списанню грошових коштів 16 березня 2022, а також зобов`язання АТ КБ «ПриватБанк» повернути позивачці відповідні кошти шляхом відновлення їх на карткових рахунках і скасування нарахованих відсотків та штрафних санкцій (штрафу, пені) за оскаржуваними транзакціями, оскільки такі вимоги є необґрунтованими і недоведеними належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст. ст. 77-79 ЦПК України, які б були достатніми, в розумінні ст. 80 ЦПК України, для задоволення позову.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погодившись із таким судовим рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, а також на неповно з`ясовані обставини справи, неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 18 листопада 2024 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Оніщук В. В., судді: Рибчинський В. П, Копаничук С. Г.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 22 листопада 2024 року відкрито апеляційне провадження у справі, надано строк для подання відзиву на апеляційну скаргу.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 04 грудня 2024 року справу призначено до розгляду на 19 грудня 2024 року о 10 год. 20 хв. та згодом відкладено на 09 січня 2025 року о 10 год. 20 хв. та 16 січня 2025 року о 11 год. 10 хв.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Доводи апеляційної скарги зводяться до доводів позовної заяви.

Також ОСОБА_1 зазначає, що відповідачем у порушення законодавства не було застосовано посилену автентифікацію при здійсненні транзакції із нового пристрою, було застосовано лише одну категорію даних знань, а тому у банку були відсутні підстави для проведення транзакцій.

Доводи особи, яка подала відзив на апеляційну скаргу

У відзиві на апеляційну скаргу представник АТ КБ «Приватбанк» просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та її представник апеляційну скаргу підтримали з посиланням на викладені у ній підстави.

Представник АТ КБ «Приватбанк» в судовому засіданні щодо задоволення апеляційної скарги заперечував.

Фактичні обставини, встановлені судом

16 березня 2022 року з банківських карток «Для виплат» та «Універсальна», виданих відповідачем позиваці, було здійснено списання грошових коштів, а саме: з карткового рахунку № НОМЕР_2 (картка «Універсальна») 370, 38 грн, 11 000 грн та 29 000 грн; з карткового рахунку № НОМЕР_1 (картка «Для виплат») 1 708, 50 грн (а. с. 13-14, том 1).

16 березня 2022 року ОСОБА_1 звернулась до оператора АТ КБ «Приватбанк» в телефонному режимі та повідомила про вчинення щодо неї шахрайських дій третіми особами. Відповідно до дослідженого аудіо запису розмови ОСОБА_1 з оператором банку за номером 3700, вона зазначила, що перейшла за посиланням, яке надішло їй у смс-повідомленні (а. с. 200, том 1).

16 березня 2022 року позивачка також звернулась із заявою до Відділення поліції № 2 (м. Хотин) Дністровського районного відділу поліції ГУ НП в Чернівецькій області із заявою про вчинення відносно неї кримінального правопорушення, яка була внесена до ЄРДР 17 березня 2022 року (кримінальне провадження № 0000031; правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 1 ст. 190 КК України) (а. с. 96, 200).

Із відповіді Відділення поліції № 2 (м. Хотин) Дністровського районного відділу поліції ГУ НП в Чернівецькій області на адвокатський запит представника Ковалинської Н. В. станом на 23 жовтня 2023 року досудове розслідування кримінального провадження № 0000031 тривало, будь-якій особі підозра не оголошувалася (а. с. 95, том 1).

02 травня 2022 року та 18 травня 2022 року позивачка письмово звернулась до відповідача із заявами щодо списання 16 березня 2022 року з її карткових рахунків грошових коштів, на які отримала відповіді із зазначенням відсутності підстав для їх задоволення (а. с. 15-20).

За наслідками службової перевірки, проведеної АТ КБ «Приватбанк», щодо встановлення обставин проведення оспорюваних клієнтом ОСОБА_1 транзакцій встановлено, що зняттю коштів зловмисниками з картки клієнтки ОСОБА_1 сприяло розголошення нею конфіденційної інформації при переході за фішинговим посиланням. При цьому в рамках службової перевірки було встановлено:

- щодо механізму проведення спірних транзакцій через інтернет, Приват24 або інші канали, тощо, повідомляю, що транзакції були проведено на зовнішньому еквайрингу (не через сервіс Приват Банку) шляхом ручного введення номеру картки, терміну дії та коду для інтернет-платежів за допомогою сервісів сторонніх банків (термінал НОМЕР_3 , мерчант банку Sense Bank, термінал НОМЕР_4 , мерчант АТ «Райффайзен Банк»);

- щодо того яким чином відбувалась авторизація та верифікація клієнта при здійсненні цих транзакцій, повідомляю, що клієнту на її телефон надійшло СМС повідомлення щодо нарахування грошової допомоги 6 500 грн з фішинговим посиланням 1.2ccv.site, зайшовши по якому вона потрапила на фейковий застосунок ПриватБанку, на якому ввела пароль до свого акаунта який автоматично став відомий зловмиснику. Після чого 09:59 шахраї авторизувалися в Приват 24 клієнта (витяг 1), отримали реквізити карток (номер картки, строк дії та CVV-код) і провели оспорювані транзакції. Перевипуску СІМ-карти клієнта та авторизація в Приват 24 з відновленням паролю не було;

- щодо отримувачів оспорюваних переказів, інформацію отримати за допомогою ресурсів ПриватБанку неможливо, даними відомостями володіють АТ «Райффайзен Банк» та Sense Bank;

- щодо третіх осіб, що можуть бути причетними до транзакцій, які клієнт не визнає, повідомляю, що встановлення третіх осіб (зловмисників) це прерогатива правоохоронних органів. В рамках кримінального провадження №0000031 від 17 березня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, співробітникам поліції Банк надає повну та необхідну допомогу в межах чинного законодавства;

- щодо звернень клієнта до Банку про створення спірних транзакцій та блокування картки, клієнт звернулася на телефон клієнтської підтримки 3700 в 10:13:58 год. 16 березня 2022 року (запис розмови 1. 2);

- щодо можливості оспорення транзакцій за правилами платіжної системи та повернення коштів клієнту таким шляхом, повідомляю, що Банком проводилася претензійна робота по оскарженню транзакцій в МПС по картам клієнта 609087, 426738 ID заявок 1876343, 1876342, 1876341, 1876339 від 16 березня 2022 року (витяг 2), але повернення коштів не відбулося, так як за цими заявками на повернення коштів провести претензійну роботу неможливо: дані за транзакціями суперечать коментарям до поданих заявок (витяг 3. 4. 5. 6);

- щодо звернення Банку до правоохоронних органів з приводу спірних транзакцій (за заявою ОСОБА_1 ) повідомляю, що 07 червня 2022 року у зв`язку із розслідуванням кримінального провадження № 0000031 від 17 березня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, дізнавачем СД ВП №2 (Хотин) Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області Кушнір В. С. на адресу Банку направлена постанову заступника керівника Дністровської окружної прокуратури про здійснення тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю від 25 травня 2022 року. 16 червня 2022 року дізнавачем ОСОБА_2 було вилучено CD-R диск з інформацією яка містить банківську таємницю. В даний час по кримінальному провадженню №0000031 від 17 березня 2022 року СВ Дністровського РВП ГУНП продовжується досудове розслідування, слідчий Івасюк А. В. (зворот а. с. 195-199).

Рішенням Хотинського районного суду Чернівецької області від 23 лютого 2023 року у справі № 724/1709/23 ОСОБА_1 було відмовлено в задоволенні позовних вимог до АТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживача шляхом зобов`язання:

- відновити залишок коштів на особистому рахунку ОСОБА_1 - картці для виплат за № НОМЕР_1 до стану 1 708,50 гривень (власні кошти), в якому він перебував перед виконанням несанкціонованих операцій від 16 березня 2022 року;

- списати нараховані у зв`язку з цим відсотки, пеню, штрафні санкції, суму комісії за перерахунок грошових коштів з картки «Універсальна» № НОМЕР_2 у розмірі 10 906,59 гривень;

- повернути незаконно списані грошові кошти з банківської картки № НОМЕР_5 в сумі 2 132,87 гривень (а. с. 56-59, том 1).

Постановою Чернівецького апеляційного суду від 12 червня 2023 року рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 23 лютого 2023 року було змінене в мотивувальній частині в редакції цієї постанови, а в решті залишено без змін (а. с. 50-55, том 1).

Вказаною постановою було встановлено такі обставини:

«25 вересня 2018 року та 13 листопада 2020 року ОСОБА_1 звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг. Позивачка підписала анкети-заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг. Вона погодилася, що вказана заява разом з умовами та правилами надання банківських послуг, а також тарифами становить договір про надання банківських послуг, а також, що вона ознайомилася та погодилася з умовами та правилами і тарифами банку, екземпляр яких отримані нею шляхом самостійного роздрукування.

25 вересня 2018 року ОСОБА_1 відкрито рахунок та видано картку «Для виплат» № НОМЕР_1 .

13 листопада 2020 року позивачці було відкрито картковий рахунок та видано кредитну картку «Універсальна» № НОМЕР_2 зі строком дії до вересня 2024 року, що підтверджується довідкою АТ КБ «ПриватБанк».

На підтвердження укладення між сторонами кредитного договору від 13 листопада 2020 року, крім підписаної ОСОБА_1 анкети-заяви, банк також надав заяву про приєднання до умов та правил надання послуг, яка містить підпис позивачки.

Згідно з анкетою-заявою від 13 листопада 2020 року між сторонами укладено угоду про використання простого електронного підпису. Тобто, сторони погодили, що при наданні банком любих послуг клієнту, в тому числі не виключно, послуг по переказу коштів, укладання між сторонами кредитних договорів і любих інших угод використовують простий електронний підпис.

Згідно з довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки № НОМЕР_2 , оформленої на ОСОБА_1 , старт карткового рахунку відбувся 13 листопада 2020 року зі встановленим кредитним лімітом 17 000 гривень. У подальшому періодично відбувалось коригування кредитного ліміту, а саме: 19 лютого 2021 року - збільшення ліміту до 23 000 гривень, 16 квітня 2021 року - збільшення ліміту до 42 000 гривень, а 26 грудня 2022 року розмір кредитного ліміту було знижено до 0 гривень.

Факт видачі банківської картки № НОМЕР_2 «Універсальна» та користування позивачкою кредитними коштами до 16 березня 2022 року підтверджується фото клієнта з картою, здійснене в день видачі картки 13 листопада 2020 року та випискою за кредитною картою за період з 13 листопада 2020 року по 1 січня 2023 року.

З виписки по картці № НОМЕР_6 «Універсальна» вбачається, що 16 березня 2022 року проведено декілька операцій по списанню грошових коштів на загальну суму 41 970 гривень 38 копійок.

З виписки по картці № НОМЕР_7 «Для виплат» вбачається, що 16 березня 2022 року проведено операцію по списанню грошових коштів на загальну суму 1708 гривень 50 копійок.

15 лютого 2023 року АТ КБ «Приватбанк» проведено службове розслідування. Банком встановлено, що спірні транзакції були проведені на зовнішньому еквайрингу (не через сервіс ПриватБанку), шляхом ручного введення номеру картки, терміну дії та коду для інтернет-платежів за допомогою сервісів сторонніх банків (термінал W0000200, мерчант банку Sense Bank, термінал НОМЕР_8 , мерчант АТ «Райффайзен Банк»). Авторизація та верифікація клієнта при здійсненні цих транзакцій здійснена наступним чином: позивачці на її телефон надійшло смс-повідомлення щодо нарахування грошової допомоги 6500 грн з фішинговим посиланням https://1.2ссv.site/lanke, зайшовши по якому вона потрапила на фейковий застосунок ПриватБанку, на якому ввела пароль до свого акаунту, який автоматично став відомий зловмиснику. Після чого, о 09:59 год 16 березня 2022 року шахраї авторизувалися в Приват24 клієнта, отримали реквізити карток (номер картки, строк дії та CVV-код) і провели оспорювані транзакції. Перевипуску сім-карти клієнта та авторизація в Приват24 з відновленням паролю не було. Припинення операцій по рахунку позивачки здійснено відповідачем на підставі отриманого повідомлення позивачки в телефонному режимі о 10:13 год 16 березня 2022 року. Зняттю коштів зловмисниками з картки клієнта сприяло розголошення клієнтом конфіденційної інформації при переході за фішинговим посиланням.

ОСОБА_1 в судовому засіданні суду першої інстанції підтвердила, що 16 березня 2022 року вона прочитала смс-повідомлення, яке надійшло на її мобільний телефон НОМЕР_9 . Зміст тексту повідомлення вказував, що їй нарахована грошова допомога в розмірі 6500 гривень для зарахування і посилання на сайт https://1.2ссv.site/IANke, на яке слід було перейти. Вона зайшла на це посилання та після цього їй почали приходити від відповідача повідомлення про зняття коштів з двох банківських карток.

17 березня 2022 року ОСОБА_1 звернулася до Відділення поліції №2 (м. Хотин) Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області із заявою про проведення перевірки за фактом заволодіння 16 березня 2022 року шахрайським шляхом грошовими коштами з її банківської карти Приватбанку у розмірі 41 970 гривень 38 копійок. На підставі вказаної заяви до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості за №0000031 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 190 Кримінального кодексу України (шахрайство), та розпочато досудове розслідування. У матеріалах справи відсутні докази завершення вказаного розслідування.

ОСОБА_1 02 травня 2022 року подала заяву до АТ КБ «ПриватБанк», в якій зазначала, що 16 березня 2022 року з її карток «Для виплат» та «Універсальна» шахрайським способом знято 43 678 гривень 88 копійок. Позивачка просила провести перевірку за цим фактом та призупинити нараховувати їй відсотки по кредитній картці на час досудового розслідування, а також скасувати вже нараховані відсотки та заборгованість.

Листом АТ КБ «Приватбанк» від 03 травня 2022 року ОСОБА_1 було відмовлено в задоволенні запиту щодо припинення нарахування відсотків за кредитом, скасування нарахованих відсотків з посиланням на те, що норми банківського законодавства, зокрема, ЗУ «Про банки і банківську діяльність» забороняють банкам встановлювати окремій особі більш сприятливі умови, ніж іншим клієнтам банку за аналогічними договорами. Крім того, в умовах воєнного стану в країні банк з 1 березня 2022 року до 1 червня 2022 року впроваджував кредитні канікули для клієнтів банку за всіма кредитними картками.

На здійснені 16 березня 2022 року операції зі списання кредитних коштів відповідач у подальшому проводив нарахування за кредитом.

З виписки по картці № НОМЕР_2 «Універсальна» за період з 16 березня 2022 року по 01 січня 2023 року вбачається, що після 16 березня 2022 року з наведеної картки проводилось автоматичне погашення простроченої заборгованості 4 липня 2022 року з картки № НОМЕР_10 в сумі 2132 гривні 87 копійок шляхом списання відсотків за використання кредитного ліміту.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 04 квітня 2024 року у справі № 127/33800/23 ОСОБА_1 було відмовлено у задоволенні позову до АТ КБ «ПриватБанк» про визнання недійсним кредитного договору від 13 листопада 2020 року. Постановою Вінницького апеляційного суду від 18 липня 2024 року рішення залишено без змін.

Позиція суду апеляційної інстанції

Апеляційний суд у складі судової колегії, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, дійшов таких висновків.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

За змістом частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Указаним вимогам рішення суду першої інстанції відповідає у повній мірі.

Відповідно до ст. 11 ЦК України договір є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків.

Стаття 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно зі ст. 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договорів, виборі контрагента та визначенні умов договору. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Частиною першою ст. 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно із ст. ст. 525, 526, 629 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться; договір є обов`язковим для виконання сторонами; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Відповідно до ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк має право використовувати грошові кошти на рахунку клієнта, гарантуючи його право безперешкодно розпоряджатися цими коштами. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку.

За змістом ст. 1068 ЦК України банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк зобов`язаний зарахувати грошові кошти, що надійшли на рахунок клієнта, в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не встановлений договором банківського рахунка або законом. Банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом.

Згідно з частиною першою ст. 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження.

Відповідно до преамбули до ЗУ «Про платіжні послуги» закон визначає поняття та загальний порядок виконання платіжних операцій в Україні, встановлює виключний перелік платіжних послуг та порядок їх надання, категорії надавачів платіжних послуг та умови авторизації їх діяльності, визначає загальні засади функціонування платіжних систем в Україні, загальні засади випуску та використання в Україні електронних грошей та цифрових грошей Національного банку України, установлює права, обов`язки та відповідальність учасників платіжного ринку України, визначає загальний порядок здійснення нагляду за діяльністю надавачів платіжних послуг, надавачів обмежених платіжних послуг, порядок здійснення оверсайта платіжної інфраструктури.

Згідно з п. 57 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про платіжні послуги» платіжна картка електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки.

Відповідно до вимог ст. 35 ЗУ «Про платіжні послуги» емісія / надання користувачу платіжного інструменту здійснюється надавачем платіжних послуг на підставі договору, укладеного між надавачем платіжних послуг та користувачем. Порядок емісії платіжних інструментів для використання в платіжних системах визначається правилами відповідних платіжних систем з урахуванням вимог цього Закону та нормативно-правових актів Національного банку України.

Порядок виконання операцій з використанням наданих користувачу платіжних інструментів та обмеження щодо таких операцій визначаються договором між надавачем платіжних послуг та користувачем з урахуванням вимог цього Закону та нормативно-правових актів Національного банку України (ч. 1 ст. 36 Закону).

Відповідно до ст. 41 Закону Ініціатором платіжної операції може бути, зокрема платник (у тому числі через надавача платіжних послуг з ініціювання платіжної операції).

Ініціювання платіжної операції здійснюється шляхом: надання ініціатором платіжної інструкції надавачу платіжних послуг, в якому відкрито його рахунок; надання надавачем платіжних послуг з ініціювання платіжної операції платіжної інструкції платника надавачу платіжних послуг з обслуговування рахунку платника на підставі наданої платником цьому надавачу платіжних послуг з ініціювання платіжної операції згоди на ініціювання такої платіжної операції; надання платником платіжної інструкції та готівкових коштів для виконання платіжної операції, у тому числі за допомогою платіжного пристрою; використання користувачем платіжного інструменту для виконання платіжної операції.

Згідно із вимогами ст. 42 ЗУ «Про платіжні послуги», платіжна операція вважається акцептованою після надання платником згоди на її виконання. Якщо немає згоди платника на виконання платіжної операції, - така операція вважається неакцептованою, якщо інше не передбачено цим Законом. Надавач платіжних послуг платника за виконання неакцептованих платіжних операцій несе відповідальність, передбачену цим Законом. Згода на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій) може бути надана платником надавачу платіжних послуг платника особисто, через надавача платіжних послуг з ініціювання платіжної операції або через отримувача.

Порядок виконання платіжних операцій, у тому числі обмеження щодо виконання платіжних операцій з використанням конкретних платіжних інструментів, визначається цим Законом та нормативно-правовими актами Національного банку України. Виконання платіжних операцій у платіжній системі здійснюється відповідно до правил такої платіжної системи з урахуванням вимог цього Закону. Виконання платіжних операцій з цифровими грошима здійснюється відповідно до правил, визначених Національним банком України. Надавач платіжних послуг має право виконувати платіжні операції користувачів за допомогою / з використанням однієї чи кількох платіжних систем, учасником яких він є, або залучати для виконання платіжних операцій інших надавачів платіжних послуг як посередників (ст. 46 Закону).

Частиною першою статті 47 Закону визначено, що надавач платіжних послуг платника зобов`язаний виконати платіжну інструкцію ініціатора протягом операційного дня з моменту прийняття ним до виконання платіжної інструкції.

Платіжна операція вважається завершеною в момент зарахування суми платіжної операції на рахунок отримувача або видачі суми платіжної операції отримувачу в готівковій формі. Платіжна операція з використанням електронних грошей вважається завершеною в момент зарахування суми платіжної операції на електронний гаманець отримувача. Порядок завершення платіжної операції в платіжній системі визначається правилами платіжної системи з урахуванням положень цього Закону (ст. 49 Закону).

Для виконання платіжних операцій з коштами (крім електронних грошей) банки мають право відкривати своїм клієнтам, зокрема поточні рахунки - рахунки, що відкривається банком клієнту для зберігання коштів і виконання платіжних операцій відповідно до умов договору та вимог законодавства (ст. 63 Закону).

Відповідно до ч. 1, ч. 2 і ч. 3 ст. 67 Закону України «Про платіжні послуги» надавачі платіжних послуг зобов`язані запровадити систему захисту інформації, що має забезпечувати безперервний захист інформації про виконання платіжних операцій та індивідуальної облікової інформації на всіх етапах її формування, обробки, передавання та зберігання. Система захисту інформації має забезпечувати цілісність, конфіденційність, доступність та простежуваність інформації, що формується, обробляється, передається та зберігається під час виконання платіжних операцій, відповідно до вимог, встановлених нормативно-правовими актами Національного банку України. Надавачі платіжних послуг зобов`язані виконувати встановлені законодавством вимоги щодо захисту інформації. У разі виявлення порушень законодавства щодо захисту інформації, що містять ознаки вчинення злочину, надавачі платіжних послуг зобов`язані повідомити про це відповідні правоохоронні органи.

Електронна взаємодія надавача платіжних послуг із користувачем здійснюється лише після автентифікації користувача, який є фізичною особою, або уповноваженого представника користувача, який є юридичною особою. Під час виконання автентифікації надавачі платіжних послуг зобов`язані виконувати вимоги Національного банку України щодо захисту конфіденційності та цілісності індивідуальної облікової інформації користувачів. Надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію користувача під час: 1) отримання користувачем доступу до рахунку за допомогою засобів дистанційної комунікації; 2) ініціювання дистанційної платіжної операції; 3) будь-яких інших дій у разі підозри вчинення шахрайства (або існування ризику шахрайства) чи інших неправомірних дій (або існування ризику вчинення інших неправомірних дій). Надавачі платіжних послуг зобов`язані розробити та застосовувати елементи посиленої автентифікації, які мають бути незалежними, щоб виявлення факту несанкціонованого доступу до одного захищеного елемента або його розголошення не загрожувало надійності інших елементів, а також запровадити заходи із забезпечення захисту конфіденційності даних автентифікації. Для проведення дистанційних платіжних операцій надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію платника, що включає використання унікальних для кожної окремої операції даних, які дають змогу пов`язувати (в результаті виконання алгоритму співставляти контрольний показник з даними операції) операцію на певну суму і конкретного отримувача (ч. 1 ч. 5 ст. 68 Закону України «Про платіжні послуги»).

Посилена автентифікація - процедура автентифікації, яка передбачає використання двох чи більше сукупностей даних, що належать до таких різних категорій:

а) знань (володіння інформацією (даними), що відома лише користувачу);

б) володінь (застосування матеріального предмета, яким володіє лише користувач);

в) притаманність (перевірка біометричних даних або інших властивостей (рис, характеристик), притаманних лише користувачу, що відрізняють його від інших користувачів) (п. 70 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про платіжні послуги»).

Згідно з вимогами ст. 68 Закону, електронна взаємодія надавача платіжних послуг із користувачем здійснюється лише після автентифікації користувача, який є фізичною особою, або уповноваженого представника користувача, який є юридичною особою. Під час виконання автентифікації надавачі платіжних послуг зобов`язані виконувати вимоги Національного банку України щодо захисту конфіденційності та цілісності індивідуальної облікової інформації користувачів. Надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію користувача під час: 1) отримання користувачем доступу до рахунку за допомогою засобів дистанційної комунікації; 2) ініціювання дистанційної платіжної операції.

Нормами ст. 86 Закону визначено, що надавач платіжних послуг несе відповідальність перед користувачами за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій відповідно до закону та умов укладених між ними договорів, якщо не доведе, що платіжні операції виконані цим надавачем платіжних послуг належним чином. Надавачі платіжних послуг несуть відповідальність, визначену цим Законом, за виконання помилкової, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків.

Таким чином, встановлено, що 16 березня 2022 року ОСОБА_1 , пройшовши верифікацію в Приват24 за фішинговим посиланням, надала доступ стороннім особам зі стороннього пристрою до свого Приват24, авторизувавши його шляхом IVR-опитування. Тобто на фінансовий номер позивачки було здійснено телефонний дзвінок від Банку про те, чи підтверджує вона вхід до Приват24 (а. с. 197, том 1).

Як видно із наданої позивачці відповіді АТ КБ «Приватбанк» авторизація нетипового пристрою та доступ з його допомогою до системи дистанційного керування рахунками ОСОБА_1 відбувалась з дотриманням вимог щодо посиленої автентифікації, шляхом не лише введення паролю від аккаунту Приват24 ОСОБА_1 , а внаслідок підтвердження входу самим клієнтом після прийняття дзвінка на її фінансовий номер та вибору варіанту відповіді «1 - Підтверджую вхід».

Апеляційний суд звертає увагу на те, що авторизація користувача здійснювалася банком із застосуванням посиленої аутентифікації 3D Secure.

Вказані обставини встановлені також постановою Чернівецького апеляційного суду у справі № 724/1709/22, що у силу ч. 4 ст. 82 ЦПК України має преюдиційне значення у цій справі.

Таким чином, позивачка своїми діями сприяла в розкритті облікової інформації, авторизувала також вхід до Приват24 третіми особами зі стороннього пристрою, надавши доступ до власних банківських рахунків, відтак на ОСОБА_1 покладено понесення ризику збитків від здійснення операцій за її електронними платіжними засобами, а підстави для визнання оспорюваних транзакцій нечинними відсутні.

З урахуванням наведеного, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції дійшов до обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні заявлених ОСОБА_1 позовних вимог про визнання транзакцій зі списання коштів нечинними, відновлення відповідних сум на рахунку позивачки і скасування нарахованих відсотків та штрафних санкцій за оскаржуваними транзакціями.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Отже, доводи апеляційної скарги не спростовують правильних висновків суду першої інстанції та не дають підстав для висновку про порушення процесуального права або неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи. При вирішенні вказаної справи судом правильно визначено характер правовідносин між сторонами, вірно застосовано закон, що їх регулює.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін як законне та обґрунтоване.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України, статті 141 ЦПК України суд розподіляє судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки апеляційна скарга задоволенню не підлягає, понесені ОСОБА_1 судові витрати у суді апеляційної інстанції слід залишити за нею.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 29 жовтня 2024 року залишити без змін.

Судові витрати понесені ОСОБА_1 у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, залишити за нею.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Головуючий В. В. Оніщук

Судді С. Г. Копаничук

В. П. Рибчинський