УХВАЛА

Справа № 495/11498/24

Номер провадження 2-во/495/229/24

15 січня 2025 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючого одноособово судді Боярського О.О.

за участю секретаря - Кісьової А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровському Одеської області заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі № 2-4397/2007 за позовом ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради Одеської області про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про виправлення описки в рішенні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області по цивільній справі № 2-4397/2007 за позовом ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради Одеської області про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на майно.

Заявник вказує, що в ухваленому судом рішенні була допущена описка в зазначенні складу нерухомого майна, яке було предметом спору, а саме вказано: 6/500 частин квартири АДРЕСА_1 », замість «6/500 часток житлового будинку АДРЕСА_2 ».

Вказану описку було виявлено завідувачем Першої Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори Олександром Садановим під час вирішення питання щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину означеного житлового будинку спадкоємцю ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_1 .

Зазначена описка унеможливлює належне виконання судового рішення та позбавляє спадкоємця позивача на належне оформлення та реєстрацію права власності на спадкове майно.

Відповідно до ч.2 ст.269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно з ч.1 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Пунктом 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільних справах» від18 грудня 2009 року №14 передбачено, що вирішуючи питання про виправлення описки чи арифметичної помилки, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінити зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 листопада 2023 року у справі № 990/222/23 зазначила, що виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать, наприклад, написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Отже, з метою оперативного та дієвого усунення помилок в судовому рішенні застосовується інструмент виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні, як із власної ініціативи суду, так і за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи, незалежно від набрання судовим рішення законної сили.

Дослідивши матеріали справи, судом було встановлено, що в рішенні суду дійсно була допущена описка.

Так, відповідно до правовстановлюючих документів на нерухоме майно, яке було предметом спору, а саме свідоцтва про право власності на житло від 14.01.1998 року, зареєстрованого МБТІ в реєстровій книзі за №64 Г-5, нерухоме майно складалося з 6/100 частин житлового будинку АДРЕСА_2 , власниками якого в рівних частках були ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , тобто по 6/500 частині кожний.

Однак, як вбачається із наявної в матеріалах справи № 2-4397/2007 копії технічного паспорта від 1997 року на означене нерухоме майно, яке було предметом спору, вказані 6/100 часток житлового будинку АДРЕСА_2 (по 6/500 часток належних кожному із співвласників) становлять квартиру АДРЕСА_3 , що і призвело до описки у зазначенні складу нерухомого майна в рішенні суду.

ОСОБА_1 є рідною онукою померлої та спадкоємцем останньої за законом. ОСОБА_1 своєчасно звернулася із заявою про вступ у спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , у зв`язку із чим була відкрита спадкова справа №159/2024, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №76471965 від 03.04.2024 року; довідкою нотаріальної контори від 27.11.2024 року вих. №1635/02-14.

ОСОБА_1 в шестимісячний строк не подавала заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті бабусі, а отже у відповідності до вимог цивільного законодавства є такою, що прийняла спадщину та вона їй належить з моменту її відкриття.

З огляду на викладені обставини, ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом померлого позивача ОСОБА_2 та є такою, що прийняла спадщину після смерті останньої, а отже у відповідності до ст. 55 ЦПК України набула процесуальні права на звернення до суду із відповідною заявою про виправлення описки по справі № 2-4397/2007.

Таким чином, виправлення описки, допущеної у судовому рішенні по справі № 2-4397/2007, в зазначенні складу спірного нерухомого майна, є лише усуненням неточностей, які є істотними та впливають на можливість реалізації судового рішення. Суд не змінює при цьому рішення суду, спірне майно та особа власника залишаються незмінними, лише зазначається правильний склад нерухомого майна, зазначений в правовстановлюючих документах. Виправлення означеної описки у складі нерухомого майна відповідає досягненню мети судочинства ефективного захисту порушеного права.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 247, 258, 260, 269, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі № 2-4397/2007 за позовом ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради Одеської області про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на майно задовольнити.

В рішенні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області по цивільній справі № 2-4397/2007 вірним складом нерухомого майна слід вважати: 6/500 часток житлового будинку АДРЕСА_2 .

Другий абзац резолютивної частини рішення по справі № 2-4397/2007 викласти в такій редакції: «Установити факт прийняття ОСОБА_2 спадщини, що відкрилась після смерті її чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та складається з 6/500 часток житлового будинку АДРЕСА_2 , які в цілому складаються з: 1-коридору, 2-санвузлу, 3-кухні, 4-житлової, 5-житлової, 6-житлової, 7-балкону.

Третій абзац резолютивної частини рішення по справі № 2-4397/2007 викласти в такій редакції: «Визнати за ОСОБА_2 право власності на 6/500 часток житлового будинку АДРЕСА_2 , які в цілому складаються з: 1-коридору, 2-санвузлу, 3-кухні, 4-житлової, 5-житлової, 6-житлової, 7-балкону.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а особами, які не були присутні в судовому засіданні протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя О.О. Боярський