Справа № 645/5693/24
№ провадження 2/646/489/2025
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13.01.2025 м. Харків
Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Шиховцової А.О.,
при секретарі судового засідання Святолуцької К.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові за правилами загального позовного провадження цивільну справу №645/5693/24 за позовною заявою Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 25.09.2024 позовну заяву АТ «Кредобанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором передано на розгляд до Червонозаводського районного суду м. Харкова.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.10.2024 для розгляду даної справи визначена суддя Шиховцова А.О.
Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 18.10.2024 відкрито провадження по справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження у справі.
Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 21.11.2024 закрите підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Представник позивача АТ «Кредобанк» у судове засідання не з`явився, через підсистему «Електронний суд» надіслав заяву про розгляд справи без його участі, в якому він позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду.
Відповідно до п. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
На адресу зареєстрованого місця проживання відповідача судом направлялися судові повістки, а також копія ухвали про відкриття провадження разом з копією позовної заяви з доданими до неї документами, які не вручені працівниками пошти у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою.
Відповідно до п.п. 3, 4 ч. 8 ст.128 ЦПК України відмітка про відсутність особи за адресою місця проживання вважається врученням судової повістки цій особі, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Пунктом 99-1«Правил надання послуг поштового зв`язку», затвердженихпостановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270, встановлено, що рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.
Таким чином, судом виконано обов`язок щодо належного та своєчасного повідомлення відповідача про розгляд справи.
Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши надані сторонами докази, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов таких висновків.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, ОСОБА_1 звернувся до АТ «Кредобанк» з метою отримання автомобільного кредиту, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву фізичної особи на отримання автомобільного кредиту від 23.04.2018. В розділі 1 даної анкети-заяви вказав бажану суму кредиту 688126,53 грн.; строк кредитування 84 місяці.
Пунктом п. 2.8. Договору визначено, що датою видачі кредиту вважається день перерахування кредитних коштів (повністю або частково) з позичкового рахунку відповідно до умов кредитного договору.
Умовами п. 3.2. Договору сторонами погоджено, що за користування кредитом встановлюється змінювана процентна ставка на умовах, визначених цим розділом кредитного договору. На момент укладення договору сторонами обумовлено значення змінюваної процентної ставки на перший період дії ставки. Надалі первинна процентна ставка в розмірі 14.99% річних. Починаючи з другого та всіх наступних періодів дії ставки проценти за користування кредитом сплачуються відповідно до встановленої для цих періодів значення змінюваної процентної ставки (п. 3.3. Договору).
Відповідно до умов п. 4.1. Договору позичальник зобов`язаний повернути банку кредит у повному обсязі в порядку і строки (терміни), передбачені договором (п. 2.1., 4.8. договору). Згідно з умовами п. 4.1.1. Договору повернення суми кредиту здійснюється щомісячно разом із нарахованими процентами рівними сумами протягом усього строку кредитування, відповідно до графіку погашення заборгованості.
Згідно з п. 4.8. Договору позичальник зобов`язаний після отримання повідомлення банку, передбаченого п. 4.7. Договору, усунути порушення умов кредитного договору, вказаних у повідомленнях, протягом 30 календарних днів з дня отримання такого повідомлення. Якщо позичальник не усунув вказані порушення, то він зобов`язаний достроково повернути кредит, проценти, комісії та інші належні до сплати платежі за кредитним договором не пізніше 31 календарного дня після отримання письмового повідомлення банку (п. 4.7. Договору).
Аналогічні умови кредитування викладені у паспорті споживчого кредиту, які погодив відповідач.
У порушення умов кредитного договору ОСОБА_1 свої зобов`язання належним чином не виконує, допустив прострочення повернення кредиту, що підтверджується розрахунком заборгованості.
Позивачем на підтвердження обґрунтування позову, крім розрахунку заборгованості, надано виписку по особовим рахункам з 02.05.2018 по 28.08.2024, яка є належним доказом отримання та користування відповідачем ОСОБА_1 кредитними коштами, у ній зазначені всі операції з часу надання кредитних коштів, погашення заборгованості, яка відповідачем не спростована.
З метою досудового врегулювання спору АТ «Кредобанк» направляло на адресу відповідача досудову вимоги про виконання договірних зобов`язань за Кредитним договором. Однак, як зазначає позивач, жодної дії щодо погашення заборгованості відповідачем здійснено не було.
29.11.2018 ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «Кредобанк» (скорочена назва - ПАТ « Кредобанк») змінило назву на АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО « Кредобанк» (скорочена назва - АТ «Кредобанк»).
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Частиною першою статті 1050 ЦК України передбачено, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
За правилами ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
За змістом статті 1056-1 ЦК України, розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.
Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
У відповідності до ст.526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином у відповідності до умов договору.
Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, як це закріплено вимогами ст. 525 ЦК України.
Відповідно положень ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ст. 611 ЦК України).
За змістом ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
За змістом ч. 1 ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною 1 статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно зі ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
На час розгляду справи судом відповідачем не надано альтернативного розрахунку заборгованості за кредитним договором, а також даних, що свідчать про погашення заборгованості та про причини несвоєчасного погашення заборгованості за кредитним договором у добровільному порядку.
Таким чином, враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «Кредобанк» є обґрунтованим та такими, що підлягають задоволенню.
Разом з тим, відповідно до вимог статті 141 ЦПК України, з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача АТ «КРЕДОБАНК» слід стягнути судовий збір у розмірі 9652,00 грн сплачений позивачем за подання позовної заяви до суду.
На підставі наведеного та керуючись статтями 4, 12, 76, 77, 78, 80, 81, 141, 247, 258, 259, 264, 265, 280, 282, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
Позов Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Кредобанк» витрати по сплаті судового збору у розмірі 9652 (дев`ять тисяч шістсот п`ятдесят дві) грн. 00 коп.
Заочне рішення може бути переглянуто Червонозаводським районним судом м. Харкова за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення суду в загальному порядку встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду відповідачем подається протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення до Харківського апеляційного суду.
Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відомості про учасників справи:
Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Суддя А.О. Шиховцова