Справа №293/2376/20
Провадження № 2/293/9/2025
УХВАЛА

16 січня 2025 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Збаражського О.М.,

за участю секретаря судового засідання Крисюк О.О.,

позивача ОСОБА_1 , представника позивача адвоката Дятел В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у селищі Черняхів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у праві користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Черняхівського районного суду Житомирської області перебуває позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про усунення перешкод у праві користування житловим приміщенням.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.04.2023 справа передана даному складу суду для розгляду.

11.05.2023 ухвалою суду постановлено прийняти до свого провадження вказану цивільну справу, повторно розпочати розгляд справи по суті з урахуванням поданих раніше матеріалів.

11.05.2023 ухвалою суду прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у праві користування житловим приміщенням.

Ухвалою Черняхівського районного суду Житомирської області від 16.10.2023 по справі призначено комплексну судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, виконання якої доручено ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз», розгляд справи зупинено.

На виконання вимог ухвали суду, 12.06.2024 до суду надійшов висновок експерта за результатами проведеної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №684/06/2024 від 05.06.2024.

Ухвалою суду від 05.07.2024 провадження у цивільній справі №293/2376/20 поновлено, призначено підготовче засідання на 24.07.2024.

24.07.2024 ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання в порядку ч. 5 ст. 259 ЦПК України, суд постановив відкласти підготовче судове засідання на 09.09.2024.

09.09.2024 ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання в порядку ч. 5 ст. 259 ЦПК України, суд постановив відкласти підготовче судове засідання на 07.10.2024.

Ухвалою Черняхівського районного суду Житомирської області від 07.10.2024 підготовче провадження закрито, справу призначено до розгляду по суті на 07.11.2024.

02.01.2025 до суду надійшла уточнена позовна заява подана позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в якій вони просять виділити в натурі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 1/2 частину житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_1 (додаток № 2 Висновку експертизи) та визначити порядок користування 1/2 частиною земельної ділянки, розташованої біля будинку відповідно до Варіанту № 1 висновку експертизи, як для співвласника № 2 (додаток № 8 Висновку експертизи від 05.06.2024; виділити в натурі ОСОБА_3 1/2 частину житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_1 та визначити порядок користування 1/2 частиною земельної ділянки, розташованої біля будинку відповідно до Варіанту № 1 висновку експертизи, як для співвласника № 1.

16.01.2025 в судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали подану заяву про уточнення позовних вимог та просили розглянути питання про прийняття уточнення позовних вимог до розгляду.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не прибув, про розгляд справи повідомлявся встановленим порядком.

Заслухавши учасників справи та вивчивши заяву про уточнення позовних вимог, суд дійшов наступного висновку.

Частиною 3 статті 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову; збільшення або зменшення розміру позовних вимог; об`єднання позовних вимог; зміну предмета або підстав позову.

На цьому наголосив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 01.11.2021 при розгляді справи № 405/3360/17.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

При цьому, заява про уточнення позовних вимог не містить позиції позивачів щодо першої позовної вимоги, а саме про усунення перешкод в користуванні житлом шляхом вселення в будинок.

При цьому, суд зазначає, що не зазначення однієї з первісних вимог в уточненій позовній заяві неможливо розцінювати як зменшення позовних вимог, оскільки зменшенню підлягають лише кількісні показники за тією ж самою вимогою.

При цьому при поданні вказаної заяви (клопотання) позивач має дотримуватися правил та строків вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Враховуючи те, що підготовче провадження закрито ухвалою Черняхівського районного суду Житомирської області від 07.10.2024, суд дійшов висновку про відсутність підстав для прийняття заяви про уточнення позовних вимог.

Керуючись ст.260-261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У прийнятті заяви позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про уточнення позовних вимог - відмовити. Заяву про уточнення позовних вимог повернути позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ