Справа № 305/598/18
Провадження № 22-ц/4806/1370/24
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

13 січня 2025 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 12 листопада 2024 року у справі за заявою ТОВ «Кредитні ініціативи» про перегляд судового рішення за ново виявленими або виключними обставинами у справі № 305/598/18 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи", треті особи: Рахівський відділ державної виконавчої служби у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції та приватний нотаріус Чуловський Володимир Анатолійович про витребування майна,

в с т а н о в и в :

21 грудня 2024 року ОСОБА_1 подала до Закарпатського апеляційного суду апеляційну скаргу на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 12 листопада 2024 року, повний текст якого складено 02 вересня 2024 року, в якій одночасно порушила питання пропоновлення строку на апеляційне оскарження та звільнення її від сплати судового збору.

Щодо клопотання про поновлення строку слід зазначити наступне.

На обґрунтування поважності причин пропуску строку зазначає, що рішення суду нею отримано тільки 16.12.2024 року, тому строк на оскарження слід рахувати із цієї дати.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи оскаржуване рішення суду ухвалено за відсутності учасників справи (а.с. 57-59). З доданого до апеляційної скарги копії конверту та копії Трекінгу з сайту Укрпошти вбачається, що Рахівським районним судом 25.11.2024 року було надіслано лист за трек-номером 833 ОСОБА_1 , який вона отримала 16.12.2024.

Враховуючи наведені обставини, клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Щодо звільнення від сплати судового збору слід зазначити наступне.

Клопотання мотивує тим, що згідно відомостей, які містяться у Формі ОК-5 Пенсійного Фонду України і Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за останній календарний рік не отримала дохід. Посилаючись на висновки Верховного Суду в ухвалах: від 11.10.2021 у справі № 906/308/20, від 23.02.2022 у справі № 285/3536/20, від 01.06.2022 у справі № 128/1796/20, від 31.08.2022 у справі № 361/1699/20, вважає, що відомості, які містяться у цих документах є повними та належними доказами матеріального стану та підставою для звільнення від сплати судового збору. Крім цього зазначає, що станом на сьогоднішній день ніде не працює, на її утриманні знаходиться неповнолітня дитина - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та її недієздатна за віком матір (що підтверджується довідкою про постійний догляд за особою), знаходиться в активному пошуку роботи, але її кандидатура є не затребуваною. Трохи допомагають коштами родичі, заробляє на прожиття підробітками. Посилаючись на положення статті 8 ЗУ «Про судовий збір» просила звільнити її від сплати судового збору, оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись із легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, N 15123/03, § 55, ЄСПЛ, від 06 грудня 2007 року).

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 лютого 2022 року справа № 697/2951/19 (провадження № 61-16827св21) зазначено, що: «з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення. Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

У розумінні приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, скаржник має довести існування фінансових труднощів.

Положення статей Цивільного процесуального кодексу України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року №10 єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення у здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і у строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

На підтвердження майнового стану ОСОБА_1 надала відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 23.09.2024 № 0711-24-02653 за період з 1 кварталу по 2 квартал 2024 року, в якій зазначено, що у січні 2024 року скаржниця отримала доходи від ОСОБА_3 у розмірі 3726,71 грн. за надання майна (крім земельної частки (паю), земельної ділянки с/г призначення, майнового паю) в лізинг, оренду, за другий квартал 2024 відсутня інформація про доходи ОСОБА_1 . Також додала довідку форму ОК-7 № 882896 від 20.09.2024, що містить відомості за 2011- 2016 роки та довідку форми ОК-5 № від 20.09.2024, що містить відомості за 2011-2016 роки. Разом з цим, із поданих довідок не можна встановити розмір річного доходу апелянта за минулий рік, а факт відсутності доходів не є апріорі підтвердженням наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, оскільки скаржник може отримувати дохід із інших джерел (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 28 квітня 2022 року у справі № 9901/377/21).

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 08.05.2010 встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 є батьками ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , втім клопотання не містить доказів того, що донька знаходиться на повному утриманні матері, а інший з батьків ухиляється від сплати аліментів тощо.

Із довідки Ясінянської селищної ради №07.1-05/194 від 02.02.2024 вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно з поданими документами - медичним висновком №27 від 05.01.2024, актом проведення обстеження сім`ї від 09.01.2024, відповідно до Постанови КМУ №859 від 23.09.2020 здійснює догляд за мамою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , пенсіонеркою та отримує кошти за надання соціальних послуг.

Відтак, надані заявницею документи не є беззаперечними і достатніми доказами її скрутного майнового стану та не підтверджують достовірність тієї обставини, що вона не може сплатити судовий збір, оскільки заявниця не надала доказів про наявність чи відсутність інших доходів (банківські документи про відсутність на рахунку коштів), рухомого або нерухомого майна та їх обсягу, цінних паперів, можливості розпоряджатися ними.

Таким чином, враховуючи, що обставини, зазначені в клопотанні, не підтверджують з достовірністю скрутний майновий стан скаржниці, що перешкоджає їй виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором, то у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити.

Відтак, апеляційна скарга не відповідає вимогам ЦПК України в частині дотримання порядку і правил сплати судового збору, так як судовий збір апелянтом не сплачено.

Відповідно до ч.4 ст. 429 ЦПК України у разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

Відтак, судовий збір слід рахувати, як за подання апеляційної скарги на ухвалу суду, який становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пп.9 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3028,00 грн.

Враховуючи наведене, за подання апеляційної скарги у даній справі розмір судового збору становить 605,60 грн (3028,00 грн х 0,2), який має бути внесено або перераховано за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0007493

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Закарпатський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

У разі невідповідності апеляційної скарги вимогам ст. 356 ЦПК України та несплати суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити скаржницю та надати їй строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, шляхом надання суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Керуючись ст.ст.185, 354, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 12 листопада 2024 року задовольнити та поновити строк на його оскарження.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відхилити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Рахівського районного суду від 12 листопада 2024 року - залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.Г.Собослой