Дата документу 15.01.2025
Справа № 501/2999/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2025 року м. Чорноморськ Одеської області

Іллічівський міський суд Одеської області в складі:

головуючого судді Смирнова В.В.

за участю:

секретаря судового засідання Кочкіної О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Іллічівського міського суду Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення коштів за недотримане речове майно,

Предмет та підстави позову:

-визнати дії ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) щодо оформлення квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 18.09.2019р. за реєстровим номером 1500 на ім`я своєї матері ОСОБА_4 незаконними;

-стягнути з ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 )грошові кошти, які отримані без достатньої правової підстави в сумі 411 000,0 грн..

В С Т А Н О В И В:

І. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача:

Представник позивача адвокат Племениченко Г.В. позовні вимоги мотивує тим, що 27.08.2011 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладений шлюб, який розірваний 03.08.2020р. рішенням Іллічівського міського суду Одеської області.

За час спільного проживання позивача та відповідача в шлюбі вони придбали квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 92,4 кв., житловою 42,6 кв.м. За вмовлянням ОСОБА_2 квартира була оформлена на її матір ОСОБА_4 , яка є пенсіонеркою, власних доходів не має і тому придбати таку квартиру вона не могла. Окрім того, під час укладення договору купівлі-продажу ОСОБА_4 навіть не була присутня, а від її імені діяла її донька ОСОБА_2 вартість квартири складає 822000,0 грн.

З урахуванням того, що квартира була придбана за кошти подружжя, то фактично ОСОБА_4 набула майно за рахунок подружжя та утримує його без достатньої правової підстави.

Керуючись ст.1212 ЦК України просив суд задовольнити позовні вимоги.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Клименко О.В. надав відзив на позовну заяву в якому вказав, що позовні вимог не обґрунтовані, не підтверджені належними доказами а тому не підлягають задоволенню. Просив суд відмовити у задоволені позову у зв`язку з пропуском позивачем строку позовної давності, перебіг якої почався з 18.09.2019 р. - дата укладення договору-купівлі продажу (а.с.146-148).

Процесуальні дії у справі

25.12.2023 року постановлена ухвала про відкриття провадження у справі, розгляд справ в порядку загального позовного провадження (а.с.44).

03.04.2024 р постановлена ухвала про відмову представнику відповідача адвокату Шуляк Р.В. у задоволені клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції (а.с.76).

04.04.2024р. постановлена ухвала про задоволення клопотання представника позивача адвоката Племениченка Г.В. пр. витребування доказів (а.с.79).

08.05.2024р. постановлена ухвала про відмову представнику позивача адвокату Племениченко Г.В. у задоволені клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції (а.с.96).

13.06.2024р. постановлена ухвала про відмову представнику відповідача адвокату Шуляк Р.В. у задоволені клопотання про витребування доказів (а.с.133).

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось, оскільки розгляд справи здійснювався судом за відсутності учасників справи.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин.

Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з частиною першою статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

27.08.2011р. між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 був укладений шлюб що підтверджується копією свідоцтва про шлюб (а.с.14).

Рішенням Іллічівського міського суду Одеської області від 03.08.2020р. , яке набрало законної сили 03.09.2020р., шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірваний (а.с.15-17).

18.09.2019р. ОСОБА_5 , який діє від імені ОСОБА_6 продав а ОСОБА_2 , яка діє від імені ОСОБА_4 купила квартиру : АДРЕСА_1 . загальною площею 92,4 кв., житловою 42,6 кв.м. (а.с.32-34).

Договір купівлі-продажу посвідчений приватним нотаріусом Чорноморського міського нотаріального округу Кушнеровою Л.Д..

Згідно довідки Головного управління пенсійного фонду України в Харківській області, яка надана на підставі ухвали суду від 04.04.2024р. про витребування доказів, ОСОБА_4 за період з 2014 по 2019 р отримувала пенсію на загальну суму 96946,43 грн. (а.с.105).

Представник позивача ОСОБА_7 а заяві від 20.05.2024р. (а.с.109-110) посилається на те, що для підтвердження факту набуття квартири ОСОБА_4 за рахунок коштів подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_1 та без достатньої правової підстави та для підтверджень таких обставин надає суду договір дарування від 06.03.2024р., який укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 на 1/2 частину квартири.

Згідно договору дарування від 06.03.2024р., який посвідчений приватним нотаріусом Одеського районного нотаріального округу Кушнеровою Л.Д., (а.с.113-116), ОСОБА_4 подарувала ОСОБА_2 1/2 частину квартир за адресою: АДРЕСА_1 . загальною площею 92,4 кв., житловою 42,6 кв.м.

Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави є: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна у іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для зміни майнового стану цих осіб.

За змістом частини першої статті 1212 ЦК України безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.

Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частин першої та другої статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах або отримане однією зі сторін майно у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі статті 1212 ЦК України тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.

Якщо ж зобов`язання не припиняється з підстав, передбачених статтями 11, 600, 601, 604-607, 609 ЦК України, до моменту його виконання, таке виконання має правові підстави (підстави, за яких виникло це зобов`язання). Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не є безпідставним.

Тобто у разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, стаття 1212 ЦК України може бути застосована тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.

У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них судом положень частини першої статті 1212 ЦК України, у тому числі й щодо зобов`язання повернути майно потерпілому.

Зобов`язання повинно виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно із частиною першою статті 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є, зокрема, речі, у тому числі гроші.

Під відсутністю правової підстави розуміють такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на безпосередній вимозі закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Частиною першою статті 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Системний аналіз положень частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частини першої статті 177, частини першої статті 202, частини першої статті 1212 ЦК України дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей).

Для повернення безпідставно набутих коштів необхідним є встановлення обставин набуття або збереження майна за рахунок іншої особи (потерпілого) та те, що набуття або збереження цього майно відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.

Згідно ч.1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Позивач ОСОБА_1 не був стороною договору купівлі-продажу від 18.09.2019р., зазначений договір чинний та ніким не оспорювався, доказів того, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 придбана за спільні кошти подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 суду не надані, а тому позов необгрунтований та не підлягає задоволенню.

Щодо застосування строку позовної давності суду зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 261 ЦК України за загальним правилом перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Виходячи з вимог статті 261 ЦК України, позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстави його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності за відсутності поважних причин її пропущення, наведених позивачем.

Зазначені загальні правові висновки щодо порядку застосування позовної давності є усталеними у судовій практиці Верховного Суду та містяться у тому числі у наведених скаржником судових рішеннях суду касаційної інстанції Великої Палати Верховного Суду у справах №№ 712/8916/17, 369/6892/15-ц, 367/6105/16-ц, 575/476/16-ц. 183/1617/16, 504/2864/13, 522/2202/15-ц, 522/2201/15-ц, 522/2110/15-ц, 2004/1979/12, 522/1029/18, 372/266/15-ц про те, що перш ніж застосовувати позовну давність, суд має встановити, чи порушено право або охоронюваний законом інтерес позивача; якщо ж таке право або інтерес не порушені, то суд відмовляє в позові через його необґрунтованість

Враховуючи, що позов не підлягає задоволенню внаслідок його необгрунтованості, то відсутні підстави для застосування строків позовної давності.

Розподіл судових витрат.

За змістом ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що позов не підлягає задоволенню, то понесені позивачем судові витрати не підлягають стягненню.

Керуючись ст..ст.263-265 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

ОСОБА_1 у задоволені позивних вимог до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про:

-визнати дії ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) щодо оформлення квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 18.09.2019р. за реєстровим номером 1500 на ім`я своєї матері ОСОБА_4 незаконними;

-стягнути з ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 )грошові кошти, які отримані без достатньої правової підстави в сумі 411 000,0 грн. - відмовити у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В.Смирнов