Номер провадження 2-п/243/6/2025
УХВАЛА

про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

«15» січня 2025 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Хаустової Т.А.

за участю секретаря судового засідання - Чернікової Ю.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі Наказу № 29-к «Про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області» від 10 травня 2022 року, заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю заінтересованої особи: ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 30 грудня 2024 року у справі № 243/10365/24,-

В С Т А Н О В И В :

09 січня 2025 року Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області звернулося до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з заявою про перегляд заочного рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 30 грудня 2024 року у справі № 243/10365/24, обґрунтовуючи заяву тим, що заочним рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області 30 грудня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення в порядку спадкування за законом недоотриманої пенсії, задоволені в повному обсязі.

Заявник зазначає, що Головне управління було позбавлено можливості підготувати відзив на позовну заяву та відповідні докази у строк передбачений ЦПК України. Головне управління Пенсійного фонду України Донецької області не погоджується з позовними вимогами в повному обсязі, вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. За матеріалами електронної пенсійної справи ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) перебувала на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Донецькій області з дислокацією у м. Слов`янськ, як внутрішньо переміщена особа, та отримувала пенсію за віком, призначену відповідно до Закону №1058. Пенсійна справа ОСОБА_3 знята з обліку з 01.08.2023 у зв`язку зі смертю пенсіонера ІНФОРМАЦІЯ_2 . Для надання відповіді на лист приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу (далі-Нотаріус) Давиденко А.О. Головним управлінням проведено розрахунок сум недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 та у жовтні 2023 року надіслана довідка Нотаріусу про суму недоотриманої пенсії в розмірі 122683,45 грн. з урахуванням вимог частини першої статті 46 Закону №1058. За даними ІКІС ПФУ: Підсистеми «Звернення» 15.02.2024 із заявою №2266 щодо виплати недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 звернулась ОСОБА_2 . За результатом розгляду наданих документів нараховано недоотриману пенсію у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 у розмірі 109428,04 грн за період з 14.02.2021 по 31.07.2023 з урахуванням вимог частини першої статті 46 Закону №1058. Зазначену суму недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 обліковано Відповідачем та включено до переліку отримувачів виплат за минулий період станом на 1 січня 2025 року.

В зв`язку з викладеним, просить суд скасувати заочне рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 30 грудня 2024 року №243/10365/24 та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Представник позивача ОСОБА_2 адвокат Лисенко Л.В., яка діє на підставі Ордеру на надання правничої допомоги серії АІ №1775270 від 19 грудня 2024 року, надала заяву, в якій просила залишити без задоволення заяву про скасування заочного рішення. Зазначила, що відповідачем не надано доказів, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, та не долучено жодного доказу, яке має істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заява Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про перегляд заочного рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 30 грудня 2024 року у справі №243/10365/24 за позовною заявою ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення в порядку спадкування за законом недоотриманої пенсії, не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що заочним рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 30 грудня 2024 року №243/10365/24 задоволено позов ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення в порядку спадкування за законом недоотриманої пенсії.

Згідно з ч.2 ст. 284 ЦПК України, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно з ч. 3, 4 ст. 284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Заявник зазначає, що Головне управління було позбавлено можливості підготувати відзив на позовну заяву та відповідні докази у строк передбачений ЦПК України. У заяві про перегляд заочного рішення заявник зазначає, що отримав ухвалу про відкриття провадження по справі 23 грудня 2024 року за вхідним номером РМК № 42661/7.

Суд зазначає, що судове засідання по справі було призначено на 30 грудня 2024 року, відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, проігнорував виклик суду і не надав заяви про відкладення судового засідання для підготовки відзиву на позовну заяву.

Відповідно до ч.6 ст.128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У відповідності до п.1 ч.7 ст. 128 ЦПК України «У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що « сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції та Кодексу.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду слідує, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року, пункт 52) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 03 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини зазначив, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

У відповідності до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Виходячи зі змісту зазначеного закону, для скасування заочного рішення мають бути у наявності одночасно обидві підстави, передбачені ч. 1 ст. 288 ЦПК України, а саме:

поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити суд, а також не подання відзиву на позовну заяву з поважних причин;

наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Водночас з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

Суд вважає, що обставини, на які посилається відповідач, не мають істотного значення для правильного вирішення спору по справі, оскільки відповідачем не надано жодних доказів на їх підтвердження.

Враховуючи вищевикладене, а також ту обставину, що заявником не вказано доказів, які б мали значення для справи, та могли привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни, суд приходить до висновку, що заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про перегляд заочного рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 30 грудня 2024 року слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю заінтересованої особи: ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 30 грудня 2024 року у справі № 243/10365/24 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали суду складено 15 січня 2025 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова