ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 948/814/24 Номер провадження 22-ц/814/722/25Головуючий у 1-й інстанції Косик С.М. Доповідач ап. інст. Пилипчук Л. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Пилипчук Л.І.,

судді Дряниця Ю.В., Чумак О.В.,

секретар Ванда А.М.

розглянувши у місті Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Машівського районного суду Полтавської області від 22 жовтня 2024 року, постановлену суддею Косик С.М.,

у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Довгань Анна Михайлівна, про встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в :

21.10.2024 ОСОБА_1 звернувся в суд із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с.Кононівка, Драбівського району Черкаської області, є його рідною бабою.

В обґрунтування вимог заяви зазначає, що 08.11.1961 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб. У шлюбі у них народився син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батько заявника. Отже, ОСОБА_2 є його рідною бабою.

У вересні 2024 року ОСОБА_2 вирішила подарувати йому, заявнику, належні їй дві земельні ділянки. Для укладення договору дарування вони звернулися до приватного нотаріуса Довгань А.М., але їм було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки недоведеним є те, що обдарований є дійсно рідним онуком дарувальника ОСОБА_2 . Зазначено, що за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №3 від 25.09.2024 стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у графі відомостей про матір значиться « ОСОБА_5 », а гідно паспортних даних дарувальника « ОСОБА_2 ».

Із метою усунення виниклих розбіжностей у позасудовому порядку, заявник звертався до органів реєстрації актів цивільного стану, де йому було усно роз`яснено, що заява про внесення змін до актового запису про народження подається виключно за зверненням особи, щодо якої складено актовий запис, але оскільки його батько ОСОБА_4 із 2017 року перебуває на тимчасово окупованій території (АР Крим), внесення змін до його актового запису про народження, за його відсутності, є неможливим.

Із підстав викладеного, з метою усунення виниклих розбіжностей, просить встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є його рідною бабою.

Ухвалою Машівського районного суду Полтавської області від 22.10.2024 відмовлено у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин.

При постановленні такої ухвали районний суд виходив із того, що фактично спірне питання пов`язане із необхідністю внесення змін до актового запису про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , і заявником не надано доказів на підтвердження звернення ОСОБА_2 , матері ОСОБА_4 , до органів ДРАЦС та їх відмови у внесенні відповідних змін до актового запису про народження особи.

Із підстав викладеного, керуючись п.1 ч.1 ст. 186, ст.315 ЦПК України суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття провадження у справі.

Із ухвалою районного суду не погодився заявник та оскаржив його в апеляційному порядку. Посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Із підстав, раніше викладених ним у заяві про встановлення факту родинних відносин, доводить, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є його рідною бабою. Встановлення указаного юридичного факту необхідно йому для реалізації права на вчинення нотаріальної дії шляхом оформлення договору дарування.

Зазначає, що після досягнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повноліття, його мати ОСОБА_2 втратила право на представництво інтересів останнього без окремого доручення. Тому в даному випадку, у відповідності до положень статті 22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» та Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 №96/5, у його баби ОСОБА_2 були відсутніми законні підстави для звернення до органів ДРАЦС з метою внесення змін до актового запису про народження її сина, ОСОБА_4 .

Наголошує, що встановлення заявленого юридичного факту необхідно йому для захисту особистих майнових прав, зокрема, реалізація права на укладення договору дарування, що жодним чином не пов`язано із наступним вирішенням спору про право

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 19.11.2024 відкрито апеляційне провадження; у справі закінчено підготовчі дії та призначено до судового розгляду, про що постановлена ухвала апеляційного суду від 22.11.2024.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

10.01.2025 до Полтавського апеляційного суду надійшла заява представника заявника адвоката Жигилій І.Ф. про розгляд справи за відсутності заявника та його представника.

Інші учасники судового процесу, будучи належним чином повідомленими про день та час розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, що з огляду на положення частини другої статті 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи за їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд встановив такі обставини.

Судом установлено та підтверджується матеріалами справи, що 21.10.2024 ОСОБА_1 звернувся у Машівський районний суд Полтавської області з заявою у порядку статті 315 ЦПК України, у якій просив установити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с.Кононівка, Драбівського району Черкаської області, є його рідною бабою./а.с.1-3/

Відмовляючи у відкритті провадження, районний суд виходив із того, що фактично, заявлений до встановлення юридичний факт, пов`язаний із необхідністю внесення змін до актового запису про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у графі мати « ОСОБА_2 », замість « ОСОБА_5 ».

Із відповідною заявою про внесення змін до органів ДРАЦС ОСОБА_2 не зверталася і в матеріалах справи відсутня відмова. Тому суд першої інстанції, застосувавши положення п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України, дійшов висновку, що за правилами статті 315 цього Кодексу у відкритті провадження слід відмовити.

Апеляційний суд з такими висновками районного суду не погоджується з огляду на наступне.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України).

Частина 1 статті 315 ЦПК України містить перелік фактів, що мають юридичне значення, і які підлягають розгляду судом в порядку, визначеному розділом IV «Окреме провадження» Цивільного процесуального кодексу України. Цей перелік не є вичерпним та відповідно до ч.2 ст.315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Вирішуючи питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу.

Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження у ній (постанова Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019 у справі №320/948/18).

Приписи «суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства» (п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України), «суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» (п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України) стосуються як позовів, які не можна розглядати за правилами цивільного судочинства, так і тих позовів, які суди взагалі не можуть розглядати.

Наведене відповідає позиціє Великої Палати Верховного Суду, викладеній, зокрема, у постановах від 18.12.2019 у справі №688/2479/16-ц, від 26.02.2020 у справі №1240/1981/18, від 28.04.2020 у справі №607/15692/19.

Разом із цим, суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану (абзац 2 пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995).

Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 14.06.2023 у справі №201/4961/21, які за правилами частини четвертої статті 263 ЦПК України є обов`язковими для врахування.

Суд першої інстанції, мотивуючи відмову у відкритті провадження тим, що заявлений до встановлення юридичний факт пов`язаний із необхідністю внесення змін до актового запису про народження, залишив викладене поза увагою, як і відсутність у справі 13 додатків до заяви, серед яких лист приватного нотаріуса Довгань А.М. від 07.10.2024 №116/01-16. Відсутність цих додатків позбавляє можливості перевірити мету заявленого до встановлення юридичного факту, тим самим районний суд постановив оскаржуване судове рішення на підставі припущень, а не доказів, як того вимагають положення статей 76-80 ЦПК України.

Із урахуванням викладеного, апеляційний суд приходить до висновку про задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали з поверненням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст.367, 368, п.6 ч.1 ст.374, п.п.3,4 ч.1 ст.379, ст.ст.381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Машівського районного суду Полтавської області від 22 жовтня 2024 року - скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 30 днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 14.01.2025.

Головуючий суддя Л.І. Пилипчук

Судді Ю.В. Дряниця

О.В. Чумак