справа № 755/7091/23 головуючий у суді І інстанції Гончарук В.П.
провадження № 22-ц/824/5938/2025 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Фінагеєв В.О.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

16 січня 2025 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Фінагеєв В.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25 липня 2023 року у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 25 липня 2023 року позов АТ КБ «Приватбанк» задоволено.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 27 червня 2024 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишено без задоволення, роз`яснено право оскаржити заочне рішення у загальному порядку.

Не погоджуючись з зазначеним заочним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження, яка не відповідає вимогам ч. 2 ст. 356 ЦПК України та всупереч вимог Закону України «Про судовий збір» не оплачена судовим збором.

Відповідно до вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Оскільки у силу вимог ч. 4 ст. 287 ЦПК України заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, строк на апеляційне оскарження становить тридцять днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалу суду про перегляд заочного рішення без задоволення було постановлено 27 червня 2024 року. Перебіг строку на апеляційне оскарження розпочався 28 червня 2024 року та закінчився 27 липня 2024 року, який є вихідним днем. Відповідно, останній день строку на апеляційне оскарження є перший за ним робочий день, а саме 29 липня 2024 року. Разом із тим, дану апеляційну скаргу направлено засобами поштового зв`язку 18 грудня 2024 року.

При цьому, із матеріалів справи та даних, що містяться у Єдиному реєстрі судових рішень встановлено, що 22 липня 2024 року до Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_2 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 27 червня 2024 року у справі за позовом АТ КБ "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 серпня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 27 червня 2024 року повернуто особі, яка її подала. Вказана ухвала була постановлено у зв`язку з тим, що апеляційна скарга підписана особою, яка не має права її підписувати.

03 жовтня 2024 року ОСОБА_1 направив засобами поштового зв'язку апеляційну скаргу на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 27 червня 2024 року, у відкритті провадження за якою відмовлено ухвалою Київського апеляційного суду від 24 жовтня 2024 року, оскільки апеляційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає апеляційному оскарженню.

Надалі, 14 листопада 2024 року ОСОБА_1 направив засобами поштового зв'язку апеляційну скаргу на заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25 липня 2023 року, яку було повернуто ухвалою Київського апеляційного суду від 12 грудня 2024 року, так як апеляційна скарга не підписана.

Ч. 3 ст. 354 ЦПК України передбачено, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Положення вказаної статті передбачають можливість поновлення строку на апеляційне оскарження у разі наявності відповідного клопотання учасника справи.

Разом із тим, у апеляційній скарзі відповідач просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення від 25 липня 2024 року, а не строк на апеляційне оскарження заочного рішення від 25 липня 2023 року.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Враховуючи вищезазначене, ОСОБА_1 маєподати до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення від 25 липня 2023 року.

Крім того, відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, клопотання особи, яка подала скаргу.

Натомість, ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить скасувати заочне рішення від 25 липня 2023 року і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Вказана вимога не узгоджуються з приписами ст. 374 ЦПК України, що не містить таких повноважень суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Також, як передбачено п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У переліку додатків до апеляційної скарги відповідач зазначив документ про сплату судового збору. Однак, при розкритті та опрацюванні вмісту вказаного листа, виявлено відсутність зазначеного документу, про що працівниками Управління забезпечення автоматизованого документообігу Київського апеляційного суду складено відповідний акт №1461/0106/24 від 24 грудня 2024 року.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При подачі позовної заяви за вимогу майнового характеру підлягав сплаті судовий збір у розмірі 3 994,98 грн.

Згідно пункту 6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір при подачі апеляційної скарги на рішення суду справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При подачі апеляційної скарги ОСОБА_1 мав сплатити судовий збір у розмірі 5 992,47 грн. (3 994,98 *150 %).

Судовий збір має бути сплачено за реквізитами на рахунок: отримувач: УК у Солом`янському районі; Код за ; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); МФО банку: 899998; Р/Р № UA0026010.

Згідно ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25 липня 2023 року залишити без руху та надати апелянту строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Фінагеєв