Справа № 147/1672/24
Провадження № 2/147/126/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2025 року с-ще Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Борейко О. Г. ,

із секретарем Редіною А. О.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в селищі Тростянець Гайсинського району Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

26 грудня 2024 року представник позивача адвокат Конякін М. С. звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити позивачу додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обгрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , про що 28.03.2014 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби по Тростянецькому району Тростянецького міськрайонного управління юстиції у Вінницькій області складено відповідний актовий запис №11. Після її смерті відкрилася спадщина, до якої входить житловий будинок та надвірні будівлі в АДРЕСА_1 та земельна ділянка, розташована на території Ободівської сільської ради Тростянецького (нині Гайсинського) району Вінницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :01:002:0263, площею 2,4370 га, що належала їй на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серія ЯБ №379573. За життя ОСОБА_4 складено заповіт 04.03.2014 на користь ОСОБА_1 , в якому спадкодавець заповіла належні їй житловий будинок та надвірні будівлі та земельну ділянку. Однак, до теперішнього часу, зі спливом 6-місячного терміну з моменту відкриття спадщини, ОСОБА_1 не прийняв спадщину. Для отримання спадщини він не зміг у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки не знав про існування заповіту на його користь, так як покійна ОСОБА_4 була його бабусею, що підтверджужється свідоцтвом про народження ОСОБА_1 та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статтей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України ОСОБА_2 , разом вони не проживали, та ОСОБА_1 не міг навіть подумати про наявність заповіту. Покійна ОСОБА_4 не повідомляла ОСОБА_1 про наявність заповіту. ОСОБА_1 у 2017 році звертався до Тростянецької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом, однак йому було відмовлено, а також не було повідомлено позивача про наявність заповіту. Після смерті ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , син покійної, почав оформляти свої спадкові права після її смерті, і тоді він дізнався про наявність заповіту на ім`я ОСОБА_1 . Як наслідок, позивач дізнався про наявність заповіту від ОСОБА_2 у вересні 2024 року. Коли ОСОБА_1 звернувся до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини і просив оформити спадщину йому повідомили про те, що строк для прийняття спадщини ним пропущений, та запропонували звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Про наявність заповіту позивачу ніхто не повідомив, що підтверджується відповіддю Ободівської сільської ради на адвокатський запит.

З огляду на викладене, вважає, що позивачем пропущений строк прийняття спадщини з поважних причин і просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою судді від 31 грудня 2024 року постановлено зокрема: прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі в порядку загального позовного провадження; призначити підготовче засідання на 09:00 годину 17 січня 2025 року в приміщенні Тростянецького районного суду Вінницької області (вул. Соборна, 21, с-ще Тростянець, Гайсинський район, Вінницька область).

В підготовче засідання позивач та його представник - адвокат Конякін М. С. не з`явились, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача та її представника. Висловились, що позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 в підготовче засідання не прибула, однак 15.01.2025 від неї надійшла заява про розгляд справи без її участі, заявлені позовні вимоги визнала, зазначила, що не заперечує проти їхнього задоволення.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче засідання також не прибув, однак 15.01.2025 подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав.

Згідно із ч.1.4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідно до ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

З огляду на ті обставини, що визнання позову відповідачами не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає доцільним ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні.

Враховуючи що розгляд справи відбувся за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Як передбачено ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За загальним правилом (частина 1 статті 13 ЦПК України), суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, кожна з яких, відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Частиною 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" роз`яснено, що відповідно до статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у селі Ободівка Тростянецького району Вінницької області, що вбачається з копії свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_1 , виданого повторно 18 червня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби по Тростянецькому району Тростянецького міськрайонного управління юстиції у Вінницькій області складено відповідний актовий запис №11 (а.с. 17).

За життя ОСОБА_4 складено заповіт 04.03.2014 на користь ОСОБА_1 , в якому спадкодавець заповіла належні їй житловий будинок та надвірні будівлі в АДРЕСА_1 та земельна ділянка, розташована на території Ободівської сільської ради Тростянецького (нині Гайсинського) району Вінницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :01:002:0263, площею 2,4370 га, що належала їй на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серія ЯБ №379573 (а.с. 18-20).

Після її смерті відкрилася спадщина, до якої входить зазначені вище житловий будинок та надвірні будівлі в АДРЕСА_1 та земельна ділянка, розташована на території Ободівської сільської ради Тростянецького (нині Гайсинського) району Вінницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :01:002:0263, площею 2,4370 га.

Таким чином, спадкоємцем за заповітом до майна померлої є позивач.

Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно із ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Позивач - ОСОБА_1 є онуком ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджужється свідоцтвом про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статтей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України ОСОБА_5 №6 (а.с. 14-16).

Частиною 2 ст. 1220 ЦК України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Отже, часом відкриття спадщини є день смерті ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_2 , і саме з цього часу починається строк для прийняття спадщини спадкоємцями.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що суди відкривають провадження по справам у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Це положення також закріплено у інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/04-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Також, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України

Згідно із зазначеною вище Постановою Пленуму Верховного Суду України поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі №6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження №61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі №750/262/20 (провадження №61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі №145/148/20 (провадження №61-16153св20).

Також, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Про це зазначено Верховним Судом у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у розгляді справи №405/7058/19.

В судовому засіданні знайшли своє підтвердження пояснення позивача стосовно того, що він у 2017 році звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте листом Тростянецької державної нотаріальної контори від 10.11.2017 №765/02-11 завідуюча Тростянецькою державною нотаріальною конторою Середа Н. М. повідомила позивачу, що ним пропущено строк, необхідний для оформлення спадщини після померлої баби ОСОБА_6 (а.с. 22).

Зі змісту відповідді на адвокатський запит Ободівська сільська рада Гайсинського району Вінницької області оформленої листом №79 від 28.10.2024, випливає, що сільською радою не здійснювалося повідомлення через засоби зв`язку, засоби масової інформації спадкоємців ОСОБА_4 , яка померла 2014 року (а.с. 21, 21А).

Судом встановлено, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущено.

Відповідачами позов визнано, заперечень вони не мають.

Не заперечувався відповідачами і той факт, що після смерті ОСОБА_4 , син покійної ОСОБА_2 , почав оформляти свої спадкові права після її смерті, і тоді він дізнався про наявність заповіту на ім`я ОСОБА_1 , про що повідомив ОСОБА_1 у вересні 2024 року.

Доказів, які спростовують твердження позивача щодо поважності причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, суду не надано.

Суд враховуючи, що позивач не знав про існування заповіту, з огляду на наявність волевиявлення спадкодавця на його користь, відсутність заперечень зі сторони відповідачів, вважає що позивачем шестимісячний строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин, а тому позовні вимоги є обґрунтованими, законними, та такими, що підлягають задоволенню.

Тому суд вважає за можливе визначити позивачу строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який буде достатнім для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

За правилами ч.2 ст.141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача; у разі відмови в позові на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 вказав, що не претендує на відшкодування понесених ним судових витрат, з огляду на викладене, суд не вбачає підстав для стягнення таких витрат з відповідача.

Керуючись ст. 3, 10, 11, 15, 60, 61, 159, 174, 208, 209, 212, 213-215, 222, 223 ЦПК України, ст. 1217, 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_3 , додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці з дня набрання законної сили рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Вінницького апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників:

позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_3 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 ;

відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - НОМЕР_4 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_3 ;

відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП - НОМЕР_5 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_4 .

Суддя О. Г. Борейко