Провадження № 2/591/1971/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2025 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого - судді Сидоренко А.П.

з участю секретаря судового засідання - Кирионенко В.В.

позивачки - ОСОБА_1

представника відповідачки - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми цивільну справу за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа: Управління «Служба у справах дітей» Сумської міської ради про усунення перешкод у спілкування та вихованні дитини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 , ОСОБА_1 звернулися до суду з вказаним позовом до ОСОБА_4 та просять зобов`язати відповідачку не чинити перешкоди позивача у спілкуванні та вихованні дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

визначити графік участі ОСОБА_3 у спілкуванні та вихованні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кожного вівторка з 18:00 до 20:00; кожної суботи з 18:00 до 18:00 неділі;

визначити графік участі ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 : кожного четверга з 18:00 до 20:00;

зобов`язати відповідачку не чинити перешкоди позивача у необмеженому спілкуванні з дитиною мобільним телефоном;

стягнути судові витрати.

12 грудня 2024 року Управлінням «Служба у справах дітей» Сумської міської ради надано висновок у зазначеній справі щодо встановлення порядку участі ОСОБА_3 у вихованні малолітнього сина.

В той же час представником Управління «Служба у справах дітей» Сумської міської ради щодо вирішення спору про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі бабусі у вихованні дитини заявленого ОСОБА_1 до суду не надано.

13 січня 2025 року від представника Управління «Служба у справах дітей» Сумської міської ради до суду надійшов лист від 13 січня 2025 року № 73/27.1-26, в якому зазначає, що надання висновку по суті справи щодо усунення перешкод у спілкуванні баби з онуком чинним законодавством не передбачене.

В судове засідання представник третьої особи не з`явився, та в письмовій заяві просить проводити розгляд справи за його відсутності.

Така позиція представника Управління «Служба у справах дітей» Сумської міської ради не відповідає вимогам діючого законодавства.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 08 квітня 2020 року у справі № 635/2771/17 будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини.

Відповідно до статей 3, 18 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Статтями 12 - 15 Конвенції визначено право дитини висловлювати свою думку (право бути почутою).

На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладно у частині восьмій статті 7 СК України та у статті 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду як джерело права.

Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються у тому числі і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (Рішення Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, п. 108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (Рішення ЄСПЛ «Bogonosovy v. Russia» від 05 березня 2019 року, п. 82).

Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України.

За змістом статті 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Системний аналіз наведених норм матеріального права Верховний Суд зазначив, що дід має право на особисте спілкування з дитиною, а той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати йому спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Разом із тим положеннями частини п`ятої статті 19 СК України встановлено, що орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитись з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Безпосереднє ведення справ щодо опіки і піклування покладається на відповідні відділи й управління місцевої державної адміністрації районів, районів міст Києва і Севастополя, виконавчих комітетів міських чи районних у містах рад у межах їх компетенції. Справами опіки і піклування у селищах і селах безпосередньо відають виконавчі комітети сільських і селищних рад (пункт 1.4 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 29 травня 1999 року № 34/166/131/88).

Згідно з роз`ясненнями, наданими судам у постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 березня 2007 року № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення і поновлення батьківських прав», висновок органу опіки та піклування має бути оформлений на бланку державних адміністрацій районів, районів міст Києва та Севастополя, виконавчих органів міських чи районних у містах, сільських селищних рад, підписаний головою (заступником голови) та скріплений печаткою. Також до висновку органу опіки та піклування повинні бути додані документи, які підтверджують викладені у ньому обставини.

Отже, виходячи з аналізу вказаних норм законодавства України, при розгляді позовних вимог про визначення порядку спілкування баби з внуком обов`язковими є наявність письмового висновку органів опіки та піклування та їхня участь у судовому засіданні.

З огляду на вказані норми законодавства та правову позицію Верховного Суду, суд приходить до висновку про необхідність витребування в Управлінні «Служба у справах дітей» Сумської міської ради висновку щодо встановлення порядку участі ОСОБА_1 у вихованні малолітнього онука ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст.ст. 260, 261, 263 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Витребувати в Управлінні «Служба у справах дітей» Сумської міської ради висновок щодо встановлення порядку участі ОСОБА_1 у вихованні малолітнього онука ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказані документи необхідно надати суду до 14 лютого 2025 року.

Попередити посадових осіб організації, яких зобов`язано надати суду письмові докази, про кримінальну відповідальність за невиконання ухвали суду, передбачену ст. 382 Кримінального кодексу України.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на вказану ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.П.Сидоренко