Справа 688/4223/24
№ 2/688/346/25
Ухвала

про повернення зустрічної позовної заяви

13 січня 2025 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі: судді Березюк Н.П., розглянувши матеріали цивільної справи 688/4223/24 2/688/346/25 за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Шепетівкагаз» про визнання передчасним подання позивачем позовної заяви,

встановив

Згідного протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду 13.01.2025 о 13:15:11 судді Березюк Н.П. розподілено зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Шепетівкагаз» про визнання передчасним подання позивачем позовної заяви для розгляду питання про об`єднання (спільного розгляду).

У зустрічній позовній заяві позивачка ОСОБА_1 просить прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом, визнати подання Приватним акціонерним товариством по газопостачанню та газифікації «Шепетівкагаз» позовної заяви до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу передчасним. До зустрічного позову долучено клопотання представника позивачки за зустрічним позовом Розсохи В.В. про поновлення строку звернення до суду за захистом своїх прав. В обґрунтування клопотання представник зазначає, що у провадженні Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області відкрито спрощене провадження у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Шепетівкагаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу, посилаючись на те, що у спрощеному провадженні суд може не розглядати всі клопотання відповідача, що може призвести до неповного встановлення всіх обставин справи, подає зустрічну позовну заяву про визнання передчасним подання позивачем позовної заяви.

Суд встановив, що 11.09.2024 Приватне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Шепетівкагаз» звернулося в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу. 07.10.2024 суд постановив ухвалу якою відкрив у справі спрощене позовне провадження та призначив її до судового розгляду на 29.10.2024.

28.10.2024 до суду надійшла заява відповідачки ОСОБА_1 про закриття провадження з додатками та клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, у зв`язку з зайнятістю представника у іншому судовому засіданні, призначеному раніше. Розгляд справи відкладено на 08.11.2024.

В судовому засіданні 08.11.2024 після вступного слова сторін та дослідження письмових доказів оголошено перерву до 11.12.2024, надано можливість вирішити спір у добровільному порядку, в т.ч. шляхом укладення договору про реструктуризацію боргу.

27.11.2024 до суду надійшло клопотання представника позивача про завершення розгляду справи без участі представника позивача, зазначено, що відповідачка не зверталась до позивача щодо укладення договору про реструктуризацію боргу.

11.12.2024 через систему «Електронний суд» та через канцелярію суду надійшли заяви відповідачки про продовження строку для подання відзиву на позовну заяву, перенесення розгляду справи, клопотання про залучення представника ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до участі в справі.

11.12.2024 через систему «Електронний суд» представник відповідачки Розсоха В.В. подав заяву про вступ до справи як представник, до якої долучив клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів, клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

11.12.2024 розгляд справи відкладено на 20.12.2024, у зв`язку з відсутністю у Шепетівському міськрайонному суду електроенергії згідно графіку (з 10 год до 14 год).

12.12.2024 суд постановив ухвалу про здійснення дистанційного судового провадження, роз`яснив представнику відповідача Розсоха В.В. необхідність ознайомитися з матеріалами справи в системі «Електронний суд» завчасно до судового засідання, призначеного на 20.12.2024, а також право подати суду письмові пояснення, у яких викласти свої заперечення щодо позову та подати їх у строк до 20.12.2024, в порядку визначеному ст.ст.182,183, 241 ЦПК України, оскільки розгляд у справі розпочато та досліджено письмові докази, в справі оголошувалась перерва до 11.12.2024, у зв`язку з наданням сторонам можливості вирішити спір у добровільному порядку.

У судовому засіданні 20.12.2024 суд, без виходу до нарадчої кімнати, постановив ухвалу, якою відмовив у задоволенні заяви представника відповідачки Розсохи В.В. про розгляд цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Шепетівкагаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу у загальному позовному провадженні.

Після заслуховування пояснень представника відповідачки Розсохи В.В. та додаткових пояснень відповідачки ОСОБА_1 суд оголосив у справі перерву до 13.01.2025, з метою з`ясування відомостей, повідомлених відповідачкою, про наявність у неї пільг щодо сплати комунальних послуг.

В судовому засіданні 13.01.2024 суд, без виходу до нарадчої кімнати, постановив ухвалу, якою відмовив представнику відповідачки Розсосі В.В. у задоволенні його усного клопотання про продовження строку для подання зустрічного позову, у зв`язку з відсутністю об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню до суду із зустрічним позовом, дослідженням у справі усіх доказів, поданих у порядку визначеному ЦПК України та роз`яснив право звернутися до суду з позовом у загальному порядку.

Об 11 год.30 хв в справі проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Враховуючи викладене, суд вважає, що у прийнятті зустрічної позовної заяви слід відмовити та повернути її заявникові з наступних підстав.

Суд враховує, що відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 193 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України відзив подається у строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ст. 123 ЦПК України).

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом (ч. 1 ст. 126 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Процесуальні строки мають свою специфіку: вони завжди мають імперативний характер; встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2024 у справі № 756/11081/20, провадження № 14-25цс24).

Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки (постанова Великої Палати Верховного Суду від 28.04.2021 у справі № 640/3393/19).

Поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, відбувається за заявою заявника і суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк (постанова Верховного Суду від 21.12.2023 у справі № 910/12042/22).

Правові норми та судова практика мають застосовуватися таким чином, яким вони є найбільш очевидними та передбачуваними для учасників цивільного обороту в Україні. Правова позиція щодо подання зустрічної позовної заяви із пропуском строку, встановленого для подання відзиву, є достатньою підставою для її повернення, є послідовною та викладена у низці постанов Верховного Суду, зокрема у постановах Верховного Суду від 04.03.2019 у справі № 920/342/17, від 04.04.2019 у справі № 918/361/18, від 29.07.2019 у справі № 925/872/18, від 18.09.2019 у справі № 910/16837/18, від 07.11.2019 у справі № 910/2892/19.

Суд також наголошує, що повернення зустрічного позову в межах цієї справи не є перешкодою у доступі до правосуддя, адже учасник справи не позбавляється можливості подання такого позову як окремого на загальних підставах.

Як зазначено, зокрема, у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 30.08.2023 у справі № 752/2177/22 (провадження № 61-4447св23) доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута. Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 237/3566/17 (провадження № 61-13886св21) вказано, що: «право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним; подаючи зустрічну позовну заяву, заявник повинен дотримуватись вимог ЦПК України щодо її подання. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (стаття 194 ЦПК України). Отже, зустрічна позовна заява, подана до суду поза межами строку для подання відзиву, підлягає поверненню судом заявнику».

Отже, заявлене представником Розсохою В.В. клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову не містить посилань на обставини, які стали істотними перешкодами чи труднощами, для вчинення відповідної процесуальної дії у встановлений судом строк. Також у справі за первісним позовом суд постановив судове рішення 13.01.2025 об 11.30.

Суди у цивільних справах не оцінюють професійність, якість чи своєчасність правової допомоги, яка перешкодила особі, якій вона надається, отримати ефективний доступ до суду (див. ухвалу Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15.02.2023 у справі № 554/4001/17, провадження № 61-20093ск21).

Матеріали справи не містять доказів та й доводів, які б свідчили про наявність перешкод для ОСОБА_1 щодо своєчасного звернення за професійною правничої допомогою. Тобто час такого звернення залежав виключно від її волевиявлення.

Таким чином, ОСОБА_1 не спростовано того, що вона мала можливість подати відповідний зустрічний позов у строк, встановлений для подання відзиву.

Частиною 4 статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Установивши, що ОСОБА_1 пропустила строк на звернення до суду із зустрічним позовом, не довела суду наявності поважних причин, що перешкоджали їй подати його вчасно, суд дійшов висновку про повернення зустрічної позовної заяви заявнику.

При цьому, суд зауважує, що відмова у прийнятті зустрічної позовної заяви не позбавляє ОСОБА_1 права пред`явити позов у загальному порядку.

Враховуючи наведене, суд не вважає застосування наслідків, передбачених ЦПК України щодо зустрічної позовної заяви, поданої з пропуском встановленого строку та без доведення непереборності підстав, що стало причиною пропуску такого строку, проявом надмірного формалізму.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин 1 та 2 статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 43, 49, 121, 193, 194, 197, 198, 200, 258-261 ЦПК України, суд

ухвалив:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Шепетівкагаз» про визнання передчасним подання позивачем позовної заяви.

Повернути матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Шепетівкагаз» про визнання передчасним подання позивачем позовної заяви заявникові.

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у разі постановлення ухвали поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з моменту підписання ухвали суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Суддя Неоніла БЕРЕЗЮК