Справа № 216/364/25
провадження № 2/216/1309/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 січня 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Чирський Г.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гаркавий Микита Сергійович, до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Гаркавий Микита Сергійович звернулася до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в інтересах ОСОБА_1 із позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, в якій позивач просить стягнути на користь позивача з відповідача залишкову суму невідшкодованої вартості матеріального збитку, завданого з технічної точки зору власнику автомобіля «Peugeot 3008», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , у розмірі 152994,46 грн.; вартість послуг транспортно-товарознавчого дослідження автомобіля у розмірі 8500,00 грн.; вартість послуги з евакуації перевезення автомобіля у розмірі 880,00 грн.; вартість послуги з діагностики, дефектування ушкоджень автомобіля у розмірі 2000,00 грн.; суму завданої моральної шкоди у розмірі 100000,00 грн., а також витрати на правову допомогу у розмірі 40000,00 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. (ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України). Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу. Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За приписами ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Так, відповідно до п.13 ч.1 ст.3 ЗУ «Про судовий збір», учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18). Підстави для відступу від неї відсутні.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом з приводу стягнення шкоди, завданої пошкодженням належного йому автомобіля, яка не зачіпає порядку, обсягу їх соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.

Таким чином, посилання в позові на звільнення від сплати судового збору відповідно до положень закону є помилковими та не ґрунтуються на вимогах закону, тому позивач має сплатити судовий збір за подання позовної заяви, однак, в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України позивачем не надано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Із змісту позову встановлено, що позов містить дві позовні вимоги, а саме: стягнення з відповідача на користь позивача матеріальної шкоди та стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди.

Частина 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» передбачає, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частина 2 вказаної норми визначає, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: а саме: за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; та відповідно позовної заяви про відшкодування моральної шкоди 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Із змісту позову встановлено, що позов містить дві позовні вимоги, а саме: стягнення з відповідача на користь позивача матеріальної шкоди та стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного суду у своїй постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц (провадження №61-23674св18) дійшов до висновку, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди, яка визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою.

Вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою, а отже, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру, що узгоджується з правовою позицією, викладено в Постанові Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц.

В позовній заяві заявлено вимогу про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 152 994,46 гривень, моральної шкоди у розмірі 100 000,00 гривень.

Як визначено у ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», з 1 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Отже, 1% ціни позову в частині відшкодування матеріальної шкоди становить 1529,94 грн. (1%* 152994,46 грн.), в частині моральної шкоди становить 1 000 грн. (1%* 100 000 грн.), що не перевищує 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб: 5*3028 = 15140 грн.

Таким чином, позивачу при зверненні до суду із вказаним позовом необхідно сплатити 1529,94 грн. за позовну вимогу про стягнення матеріальної шкоди та 1000,00 грн. судового збору за позовну вимогу про стягнення моральної шкоди, та додати до позовної заяви документ, що підтверджує його сплату.

Вищезазначені обставини є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260,261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гаркавий Микита Сергійович, до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки - залишити без руху.

Надати позивачу строк у п`ять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет.

Суддя Г. М. Чирський