КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач- Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/3077/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 756/9359/24

15 січня 2025 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Левенця Б.Б.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Чуби Володимира Дмитровича на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року, постановлену під головуванням судді Осіпенко Л.М., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гречана Руслана Тарасівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна про визнання відсутнім права на спадкування за заповітом та визнання права на спадкування за законом,-

в с т а н о в и в:

У липні 2024 року представникОСОБА_1 адвокат Чуба Володимир Дмитрович звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гречана Руслана Тарасівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна про визнання відсутнім права на спадкування за заповітом та визнання права на спадкування за законом.

Просив суд визнати відсутнім у ОСОБА_2 права на спадкування за заповітом ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Змисловською Т.В. 26.04.2019 року та зареєстрованого 17.05.2019 року .

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 30 липня 2024 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодопредмету спору Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гречана Руслана Тарасівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна про визнання відсутнім права на спадкування за заповітом та визнання права на спадкування за закономнаправлено на розгляд до Дарницького районного суду міста Києва.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гречана Руслана Тарасівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна про визнання відсутнім права на спадкування за заповітом та визнання права на спадкування за законом повернуто особі яка його подала.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 04 жовтня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чуба Володимир Дмитрович подав апеляційну скаргу, в якій просив суд скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обгрунтовує тим, що оскаржувана ухвала постановлена судом першої інстанції з неправильним застосування норм процесуального права.

Зазначає, що в оскаржуваній ухвалі суд посилається на нерелевантні висновки Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18, адже в цій справі встановлено, що в ордері на надання правової допомоги у графі: «Назва органу, в якому надається правова допомога» були взагалі відсутні відомості про судові органи. Натомість, адвокат Чуба В.Д. у наданому на підтвердження його повноважень ордері вказав, що правова допомога надаватиметься ОСОБА_1 у всіх судах України, що є достатнім для висновку про наявність у адвоката права на підписання та подання позову від імені позивача.

Посилаючись на висновки Великої Палати Верховного Суду у справі № 9901/847/18, викладені у постанові від 05.06.2019 року, суд не взяв до уваги, що відповідно до рішення Ради адвокатів України від 17.11.2020 року № 118 до Положення про ордер на надання правової допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41, були внесені зміни, за змістом яких пункт 12.4 Положення доповнено новим абзацом: «Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо)».

Апелянт вважає що, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд першої інстанції застосував правові висновки Великої Палати Верховного Суду, які є нерелевантними у цих спірних правовідносинах, та дійшов помилкового висновку про те, що адвокат Чуба В.Д. не надав доказів на підтвердження його повноважень на підписання та подання позову, тож оскаржувана ухвала підлягає скасуванню.

26 грудня 2024 року до Київського апеляційного суду від представника ОСОБА_2 адвоката Василенко Анни Володимирівни надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому представник просить змінити ухвалу в частині обгрунтування підстав повернення позовної заяви ( змінити мотивувальну частину). В решті ухвалу залишити без змін.

Зазначає, що вказана позовна заява має штучний характер та направлена саме на те, щоб унеможливити подальше оформлення спадщини.

Вказує на те, що позивачці достеменно відомо місце реєстрації відповідачки ОСОБА_2 - АДРЕСА_1 . Однак, позивачка в позовній заяві зазначає іншу адресу відповідачки у АДРЕСА_2 ( це адреса батьків ОСОБА_2 ). При цьому позовну заяву подає до Оболонського районного суду м.Києва.

Посилається на те, що позивачкою до позову в якості доказу подано лише ордер, інших доказів, які підтверджують обставини, викладені у позовній заяві, позивачкою не надано. Не додано до позову і докази сплати позивачкою судового збору.

Зазначає, що позовна заява подана в електронній формі, однак не додано докази направлення копій позовної заяви відповідачу і третім особам.

З огляду на вказані недоліки позовної заяви, суд залишив би її без руху і надав час для усунення цих недоліків.

Також звертає увагу на те, що в провадженні судів наявні 4 цивільні справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , предметом яких є заповіт ОСОБА_4 , посвідчений ПН КМНО Змисловською Т.В. 26.04.2019 року. Єдине, що відрізняє ці позови, це інтерпретація викладених позовних вимог.

Вважає, що звернення позивача з даним позовом при наявності того ж предмету спору і з тих же підстав, між тими самими сторонами, рішень судів, що набрали законної сили, а саме: постанови Верховного суду від 20 липня 2022 року по справі №761/49151/19 та постанови Київського апеляційного суду від 16.07.2024 року у справі № 753/11302/21, обізнаність позивача про наявність даних рішень і додатково штучно заявлена вимога, яка вже заявлялася позивачем у справі № 753/11302/21, але за її клопотанням була залишена без розгляду судом і додаткове заявлення похідної вимоги про визнання права за позивачкою на спадкування за законом, відповідно до ст. 44 ЦПК України має ознаки зловживання правом.

Окрім того, 03 жовтня 2024 року представником позивача подана аналогічна позовна заява, змінено лише дату її подання до Дарницького районного суду міста Києва. Зі змісту позовної заяви, поданої 23.07.2024 року та позовної заяви, поданої 03.10.2024 року, вбачається, що вони ідентичні.

Вважає, що суд першої інстанції виніс правомірну ухвалу щодо повернення позовної заяви позивачу, але мотиви повернення повинні бути не лише невірне оформлення ордеру, а і наявність зловживань процесуальним правом.

З огляду на викладене, просила суд ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року змінити в частині обгрунтування підстав повернення позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки предметом апеляційного оскарження є ухвала суду про повернення позовної заяви, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, вивчивши наявні у справі докази, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що у липні 2024 року адвокат Чуба Володимир Дмитрович в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гречана Руслана Тарасівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна про визнання відсутнім права на спадкування за заповітом та визнання права на спадкування за законом.

На підтвердження своїх повноважень представником адвокатом Чуба Володимиром Дмитровичем до позовної заяви було надано копію ордеру серії АА № 1466118 на надання правничої допомоги ОСОБА_1 , із зазначенням у графі назви органу, у якому надається правова допомога - у всіх судах України ( а.с 2).

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гречана Руслана Тарасівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна про визнання відсутнім права на спадкування за заповітом та визнання права на спадкування за законом повернуто особі яка його подала.

Повертаючи позовну заяву ОСОБА_1 , суд першої інстанції посилався на те, що на підтвердження повноважень на підписання та подання позовної заяви від імені позивачки ОСОБА_1 її представником, адвокатом Чуба В.Д. надано ордер серії АА №1466118 на надання правничої (правової) допомоги від 07.07.2024 року, виданий на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги № 11-12/2019 від 11.12.2019 року. В графі вказаного ордера «Назва органу, в якому надається правова допомога вказано у «всіх судах України». Отже, всупереч вимог Закону України « Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та вимогам Положення про ордер, в ордері АА №1466118 від 07.07.2024 року, не зазначено назва органу, зокрема суду, у якому надається правова допомога адвокатом, а відтак не підтверджено повноваження адвоката діяти саме у Дарницькому районному суді міста Києва.

Суд посилався на те, що в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду, що узгоджується з висновками Великої палати Верховного суду від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18.

Колегія суддів не погоджується із таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦПК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини 2 статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до частини 7 статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина 1 статті 58 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Закону України № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Згідно з частинами першою - третьою статті 26 Закону № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Ордером є письмовий документ, що у випадках, установлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням і повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера. Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Як було встановлено судом, на підтвердження повноважень представником -адвокатом Чуба Володимиром Петровичем до позовної заяви було надано копію ордеру на надання правничої допомоги серії АА № 1466118, із зазначенням у графі назва органу, у якому надається правова допомога - «у всіх судах України» ( а.с 2).

Положенням про ордер про надання правничої допомоги, яке затверджено рішенням Ради адвокатів України № 41 від 12 квітня 2019 року з наступними змінами на 17.11.2020 року, а саме п. 3 передбачено, що в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України, згідно додатку № 1.

Згідно п. 2 Положення ордер на надання правничої допомоги це письмовий документ (в паперовій або електронній формі), що посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05.07.2012 № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України.

Згідно п. 4 Положення ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Пункт 5 Положення визначає, що ордер встановленої форми є обов`язковим для прийняття усіма органами, установами, організаціями на підтвердження правомочності адвоката на вчинення дій, передбачених статтею 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Згідно п.6 Положення бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи.

Згідно п. 11 цього Положення ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Підпунктами 12.1,-12,13 пункту 12 Положення визначено, що ордер містить наступні реквізити: серію, порядковий номер ордера; прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правнича допомога; посилання на договір про надання правничої допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правничої допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа; назву органу, у якому надається правнича допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; прізвище, ім`я, по батькові адвоката, який надає правничу допомогу на підставі ордера, номер та дату його свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав (КДКА відповідного регіону, з 01.01.2013 року радою адвокатів відповідного регіону); номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане; ким ордер виданий (назву організаційної форми): адвокатом, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально (із зазначенням адреси робочого місця); адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (повне найменування адвокатського бюро/адвокатського об`єднання та його місцезнаходження);адресу робочого місця адвоката, якщо вона відрізняється від адреси місцезнаходження адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, яке видає ордер; обмеження повноважень, якщо такі передбачені договором про надання правничої допомоги; дату видачі ордера; підпис адвоката (власноручний або електронний) який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»);підпис адвоката (власноручний або електронний) який надає правничу допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»); підпис (власноручний або електронний) керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням; двовимірний штрих-код (QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ.

Згідно з підпунктом 12.4 пункту 12 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року №36, ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону N 5076-VI.

Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу, так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини першої статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо).

Проаналізувавши викладене, колегія суддів вважає, що при зверненні до суду із позовною заявою представником ОСОБА_1 адвокатом Чуба Володимиром Петровичем були подані достатні докази на підтвердження його повноважень представляти інтереси ОСОБА_1 у всіх судах України.

Зазначення в ордері у графі назва органу, у якому надається правнича допомога - «у всіх судах України» є достатнім і необхідним підтвердженням того, що адвокат уповноважений надавати правову допомогу клієнту та представляти її інтереси в будь-яких судах України, а тому не вимагає уточнення/зазначення територіальної, інстанційної, предметної та суб`єктної юрисдикції судів.

Подібного правового висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 15 квітня 2020 року у справі № 361/4347/17, від 03 серпня 2020 року у справі № 428/3851/19, від 29 листопада 2021 року у справі № 754/3233/20.

Вказаний висновок суду не суперечить правовій позиції Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18, на яку посилається суд першої інстанції, з огляду на те, що в зазначеній справі в ордері на надання правової допомоги у графі «Назва органу в якому надається правова допомога» були взагалі відсутні відомості про судові органи, тоді як у справі, яка переглядається, вказано про надання адвокатом правової допомоги у всіх судах України.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у справі № 9901/847/18 застосовувала Положення у редакції від 12 квітня 2019 року № 41, а представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чуба В.Д. звернувся до суду з позовом в інтересах ОСОБА_1 у липні 2024року, тобто, коли діяла нова редакція Положення.

З огляду на викладене колегія суддів вважає що, постановляючи оскаржувану ухвалу про повернення позовної заявиОСОБА_1 , поданої в її інтересах адвокатом Чуба Володимиром Дмитровичем, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність документу, що підтверджує повноваження адвоката діяти в інтересах позивачки саме у Дарницькому районному суді міста Києва, оскільки наданий представником ордер серії АА № 1466118 із зазначенням про надання правової допомоги у всіх судах України є належним документом, що підтверджує повноваження адвоката, оскільки норми чинного законодавства не вимагають конкретизацію у ордері органу у якому надається правова допомога адвокатом .

Щодо доводів відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 360 ЦПК України учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження. Відзив на апеляційну скаргу має містити:1) найменування суду апеляційної інстанції; 2) ім`я (найменування), поштову адресу особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;3) обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги;4) у разі необхідності - клопотання особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу;5) перелік матеріалів, що додаються.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача посилається на те, що до позовної заяви у якості доказів представником позивачки додано лише ордер, інших доказів, що підтверджують викладені у позовній заяві обставини, позивачем до позовної заяви не додано, відсутні докази сплати судового збору, не було додано докази направлення копій позовної заяви відповідачу і третім особам та взагалі подання вказаного позову позивачем є зловживанням процесуальним правом. З огляду на викладене, просив суд ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року змінити в частині обгрунтування підстав повернення позовної заяви, оскільки вважає, що мотиви повернення повинні бути не лише не вірне оформлення ордеру, а і наявність зловживань процесуальним правом.

Проаналізувавши викладене, колегія суддів зауважує, що доводи відзиву на апеляційну скаргу не містять будь-яких заперечень щодо змісту та вимог апеляційної скарги, а містять оцінку позовної заяви та обгрунтування підстав для зміни мотивувальної частини оскаржуваної ухвали із зазначенням недоліків позовної заяви, на які не посилався суд першої інстанції і які визначаються ЦПК України, як підстава для залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.6 ст.374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ст.379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Виходячи з вище викладеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала Дарницького районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року постановлена з порушенням норм процесуального права що, відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України, є підставною для її скасування як такої, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 19, 20, 26 Закону України « Про адвокатуру та адвокатську діяльність», п.п. 2- 6, п.12Положення про ордер про надання правничої допомоги, ст.ст. 4, 60, 62, 175, 177, 185, 367, 368, 374, 379, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Чуби Володимира Дмитровича задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодопредмету спору Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гречана Руслана Тарасівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна про визнання відсутнім права на спадкування за заповітом та визнання права на спадкування за законом направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

При оголошенні вступної та резолютивної частин судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: Судді: