"14" січня 2025 р. Справа № 363/6435/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., вирішуючи питання про прийняття заяви та відкриття провадження по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

11.12.2024 до Вишгородського районного суду Київської області, через систему «Електронний суд», представником позивача адвокатом Мамедовим Васиф Нуру подано вказану позовну заяву.

Після виконання судом вимог частини шостої та восьмої статті 187 ЦПК України, ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 25.12.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу (представнику) строк протягом десяти днів, з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків, про які зазначено у вказаному судовому рішенні, шляхом подання до суду позовної заяви у новій редакції, яка б відповідала вимогам, встановлених статтями 175 та 175 ЦПК України.

Як убачається із довідки про доставку електронного документу, документ в електронному вигляді «Ухвала» від 25.12.2024 по справі 363/6435/24 (суддя Лукач О.П.), а також (за наявності) прикріплені до нього файли було надіслано одержувачу ОСОБА_3 в його електронний кабінет 25.12.2024 о 18:21:29.

06.01.2025 представником позивача, через систему «Електронний суд», на виконання вимог ухвали суду від 25.12.2024, подано заяву про усунення недоліків, до якої долучено позовну заяву у новій редакції.

Перевіривши позовну заяву у новій редакції та додані до неї матеріали, встановлено, що представником позивача не у повному обсязі усунуто недоліки, про які зазначено в ухвалі суду від 25.12.2024.

Так, залишаючи позовну заяву без руху в ухвалі суду, крім іншого, зокрема було зазначено, що представник позивача, подаючи позовну заяву до суду через «Електронний суд», у порушення вимог статті 43 та 177 ЦПК України, не додав доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів у паперовій формі листом з описом вкладення, а у переліку додатків, що додають до позовної заяви, зазначено про долучення копії позовної заяви та доданих до неї документів для відповідача.

Усуваючи зазначені недоліки та подаючи до суду через систему «Електронний суд» позовну заяву у новій редакції, представником позивача у пункті 8 переліку додатків, що додають до позовної заяви, зазначено про долучення копії позовної заяви та доданих до неї документів для відповідача, а до позовної заяви додано, без зазначення у переліку додатків, скріншоти з назвою «Повна інформації про посилку» у м.Вишгород, цифрова адреса:16/2, відділення №2, вул. Київська, 2, на ім`я ОСОБА_4 із зазначенням номеру мобільного телефону, Опис посилки копія позовної заяви з додат., поклавши сплату за посилку на одержувача.

Суд зазначає, що з урахуванням положень статті 43 та 177 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі позовної заяви та документів, що додаються, представник позивача зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів відповідачу, у даному випадку, у паперовій формі листом з описом вкладення.

Згідно з пунктам 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Згідно із пунктом 3.2.1.2 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» від 12.05.2006 №211 при прийманні листа (бандеролі) з оголошеною цінністю з описом вкладення працівник зв`язку звіряє вкладення з описом форми 107, а також перевіряє відповідність місця призначення, найменування адресата та суми оголошеної цінності, зазначених на відправленні та примірнику опису, розписується на ньому і проставляє відбиток календарного штемпеля. Форма опису вкладення передбачає, що внесення виправлень до опису вкладення не допускається, про що зазначено безпосередньо на бланку опису вкладення.

Таким чином, належним доказом направлення копії позовної заяви іншим учасникам справи є оригінали розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека) та опису вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів, видані відправникові поштового відправлення.

Вказана позиція, також висловлена в ухвалі Третього апеляційного адміністративного суду від 30.05.2023 по справі № 160/10570/23.

Отже, представник позивача, подаючи до суду у електронному вигляді позовну заяву у новій редакції, з додатками, в порушення вимог частини першої статті 177 ЦПК України, пункту 3.2.1.2 Порядку пересилання поштових відправлень, не зазначив та не додав до позовної заяви доказ надсилання відповідачу на його адресу зареєстрованого місця проживання копії поданої до суду позовної заяви у новій редакції, з датками згідно переліку, а лише долучив скріншоти щодо посилки, надісланої у поштове відділення №2 у м.Вишгород,

вул. Київська, 2, на ім`я відповідача, без опису вкладення (форми 107).

Так, у пункті 87 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Салов проти України» (Заява № 65518/01) від 06.09.2005 викладено правову позицію, відповідно до якої принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі Ruiz-Mateos). Тобто, невід`ємним принципом права на змагальний судовий процес є надання кожній стороні в судовому провадженні можливості розглянути й оспорити будь-який доказ чи твердження, наведені з метою справити вплив на рішення суду. Отже, не надсилання позивачем способом, передбаченим чинним процесуальним законодавством, на адресу відповідача копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів порушує визначені законом засади змагальності, рівності учасників процесу перед законом і судом, а також позбавляє відповідача можливості своєчасно ознайомитись з відповідними позовними матеріалами, надати свої доводи і заперечення.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, встановивши, що представником позивача не усунуто недоліки позовної заяви, суд дійшов висновку про визнання позовної заяви неподаною та її повернення.

Керуючись статтями 43, 183, 185, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу (представнику), що відповідно до частини сьомої статті 185 ЦПК України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.П. Лукач