Справа № 185/3881/23
Провадження № 2-во/185/7/25
У Х В А Л А

про відмову у внесенні виправлень у рішення

14 січня 2025 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М.

з участю секретаря судового засідання Бублик А.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні,

В С Т А Н О В И В:

13 січня 2025 року ОСОБА_1 звернувся з заявою про виправлення описки в ухвалі від 27 листопада 2024 року про затвердження мирової угоди по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа Павлоградська міська рада про виділ в натурі частки із нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та визнання права власності на окреме домоволодіння, визначення порядку користування земельною ділянкою.

Заявник зазначає, що в описовій частині ухвали суд зазначив, що відповідачам ОСОБА_1 та ОСОБА_3 за мировою угодою потрібно виділити та визнати право власності на 1/2 частку житлового будинку АДРЕСА_1 . Однак в резолютивній частині ухвали не вказано, які конкретно об`єкти виділяються судом відповідачам ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , як було визначено сторонами в мировій угоді.

Заявник просить виправити описку в ухвалі від 27 листопада 2024 року про затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі шляхом внесення до ухвали доповнення наступного змісту:

-виділити відповідачам ОСОБА_1 та ОСОБА_3 та визнати за ними право спільної власності як окремий об`єкт нерухомого майна, із житлового будинку АДРЕСА_1 , а саме: приміщення 1-1, пл.5,7 кв.м, приміщення 1-2, пл.10,7 кв.м, приміщення 1-3, пл. 9.9 кв.м, приміщення 1-4, пл.16,9 кв.м, ганок №4, підвал пда3, сарай Б1, вбиральню Г1, хвіртку №6, паркан №8, припинивши право спільної часткової власності на вказане майно з ОСОБА_2 .

Відповідно до положень статті 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 15 січня 2021 року у справі № 905/2135/19, судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27 листопада року затверджено мирову угоду, укладену між позивачкою ОСОБА_2 та відповідачами ОСОБА_1 , ОСОБА_3 .

В тексті ухвали викладений зміст мирової угоди, підписаної сторонами. Проте судом прийнято рішення про затвердження мирової угоди не в повному обсязі, а лише в частині виділу в натурі ОСОБА_2 1/2 частки житлового будинку та припинення її права спільної часткової власності. При цьому інша 1/2 частка будинку залишається у спільній частковій власності ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , відтак право спільної часткової власності відповідачів не може бути припинене.

Також у мотивувальній частині ухвали зазначено, що право спільної часткової власності на будинок ОСОБА_1 та ОСОБА_3 не припиняється, оскільки належна кожному співвласнику частка у праві власності на будинок в натурі не виділяється.

Отже при вирішенні питання про затвердження мирової угоди суд прийшов до висновку, що її умови не суперечать закону в частині позовних вимог, заявлених ОСОБА_2 про виділ в натурі належної їх частки з майна, що є у спільній частковій власності, тому затвердив мирову угоду у цій частині і закрив провадження у справі.

Тобто справа була розглянута у межах заявлених позовних вимог, згідно з положеннями частини 1 статті 13 ЦПК України, і прийнято рішення про затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі саме в цих межах.

Згідно затверджених судом умов мирової угоди, ОСОБА_2 виділяється в натурі належна їй частка із майна, що є у спільній частковій власності, і для неї припиняється право спільної часткової власності на будинок, відповідно до положень статті 364 Цивільного кодексу України.

При цьому інша частина нерухомого майна залишається у спільній частковій власності відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 і за змістом статті 267 Цивільного кодексу України право спільної часткової власності може бути припинено лише у разі поділу спільного майна між співвласниками.

Таким чином в ухвалі про затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі від 27 листопада 2024 року не було допущено описки.

Керуючись статтею 269 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі від 27 листопада 2024 року про затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа Павлоградська міська рада про виділ в натурі частки із нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та визнання права власності на окреме домоволодіння, визначення порядку користування земельною ділянкою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя У.М. Болдирєва