ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 548/1137/24 Номер провадження 22-ц/814/1123/25Головуючий у 1-й інстанції Старокожко В. П. Доповідач ап. інст. Дорош А. І.
У Х В А Л А

14 січня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді: Дорош А. І.

суддів: Лобова О. А., Триголова В. М.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Сенс Банк»

на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 04 вересня 2024 року

у справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором, про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 04.09.2024 у задоволенні позову АТ «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовлено. Повний текст рішення складено дата не вказана.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, його в апеляційному порядку оскаржив представник АТ «Сенс Банк» - адвокат Рудницький Ю.І., сформувавши 16.12.2024 у системі «Електронний суд», апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції. Одночасно з апеляційною скаргою заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 30.12.2024 апеляційну скаргу АТ «Сенс Банк» на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 04.09.2024 залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків, а саме: для наведення додаткових обґрунтувань підстав поважності пропуску строку на апеляційне оскарження.

10.01.2025 на виконання ухвали суду апеляційної інстанціївід представника АТ «Сенс Банк» адвоката Рудницького Ю.І. до Полтавського апеляційного суду надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій просив суд поновити строк на апеляційне оскарження та відкрити апеляційне провадження.

Заява мотивована тим, що на електронну пошту ОСОБА_2 надіслано текст рішення, який в супереч вимогам статті 272 ЦПК України, не містив жодної інформації про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень. Крім того, зазначає, що Рудницький Ю.І. є уповноваженим представником АТ «Сенс Банк», даний банк входить в перелік системних банків України, а відтак, з великою кількість судових справ по всій Україні, можливо ним і було пропущене надіслане судове рішення у даній справі, оскільки, на його електронну пошту надходить величезна кількість листів. Тому, Рудницьким Ю.І. і здійснюється моніторинг судових рішень в Єдиному державному реєстрі судових рішень. Отже, саме при здійсненні моніторингу в Єдиному державному реєстрі судових рішень 02.12.2024, Рудницький Ю.І. ознайомився з судовим рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 04.09.2024 у справі №548/1137/24.

Вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, складовою якого є юридична визначеність.

Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. «вирішена справа»), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися. Іншими словами, цей принцип гарантує остаточність рішень («що вирішено - вирішено і не має переглядатися до безмежності»).

У рішенні від 19.02.2009 у справі «Христов проти України», заява №24465/04, Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити у контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (рішення Європейського суду з прав людини від 28.11.1999 у справі «Брумареску проти Румунії»).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду, згідно з яким жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі; повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи (рішення Європейського суду з прав людини від 03.12.2003 у справі «Рябих проти росії»).

Відповідно до ч.5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є день вручення судового рішення під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; день поставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення (ч.6 ст. 272 ЦПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 354 ЦПК України в редакції).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (частина друга статті 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (частина третя статті 354 ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (пункт 4 частини першої статті 358 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частин перша, друга статті 127 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 у справі №521/2816/15-ц (провадження №61-14230сво18) зазначено, що апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні, не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції. Вказане процесуальне порушення є самостійною підставою для скасування як оскарженого судового рішення апеляційного суду, так і ухвали апеляційного суду про поновлення строку на апеляційне оскарження і відкриття апеляційного провадження, та направлення справи до апеляційного суду зі стадії відкриття апеляційного провадження.

Верховний Суд у постанові від 12.10.2022 у справі №640/11452/19 вказав, що поважними причинами пропущення строку на подання апеляційної скарги можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень.

Судові рішення, внесені до реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Також слід врахувати, що Верховний Суд у складі колегії суддів другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 21.02.2018 у справі №2103/490/2012 вказав про те, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з - прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності.

Згідно ст.ст. 43, 44 ЦПК України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, наділені широким колом цивільних прав, та обов`язками, зокрема добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати покладені на них процесуальні обов`язки.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постановах Верховного Суду від 30.11.2022 у справі №759/14068/19, від 30.11.2022 у справі №725/486/22, від 20.01.2023 у справі №465/6147/18, якщо учасник повідомив суду електронну адресу, зазначивши її у заяві (скарзі), тому потрібно припустити, що учасник справи бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це відповідно покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому потрібно виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Водночас, колегія суддів також звертає увагу на те, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й усіх осіб, які беруть участь у справі. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (див. mutatis mutandis рішення у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» (Case of Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) від 07.07.89, №11681/85)).

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див. mutatis mutandis, рішення у справах «Олександр Шевченко проти України» (Case of Aleksandr Shevchenko v. Ukraine) від 26.04.2007, №8371/02 та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) від 14.10.2003, заява №50966/99)).

Таким чином, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів для прискорення процедури розгляду. Скаржник, подавши апеляційну скаргу, з метою добросовісного користування процесуальними правами учасника судового процесу згідно з вимогами ст. 44 ЦПК України повинен виявляти інтерес до відомого йому провадження, зокрема, щодо руху поданої ним скарги та результату розгляду її судом.

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (рішення ЄСПЛ «Богонос проти Росії» від 05.02.2004).

Як вбачається з матеріалів справи, представник АТ «Сенс Банк» Рудницький Ю.І. приймав участь на підставі довіреності №020686/24 від 10.01.2024 (а.с. 102).

В судовому засіданні 04.09.2024 представник АТ «Сенс Банк» Рудницький Ю.І. не приймав безпосередню участь, оскільки через систему «Електронний суд» сформував заяву до суду першої інстанції про проведення судового засідання за відсутності представника позивача (а.с. 111).

Згідно довідки про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді «Рішення загальне» від 04.09.2024 по справі №548/1137/24 було надіслано одержувачу АТ «Сенс Банк» в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету: 16.09.2024 о 18:56:19. (а.с. 176).

Згідно довідки про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді «Рішення загальне» від 04.09.2024 по справі №548/1137/24 було надіслано одержувачу Рудницький Ю.І. в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронної скриньки: 16.09.2024 о 18:56:19. (а.с. 177).

З врахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що направлення копії рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 04.09.2024 в електронному вигляді до електронного кабінету позивача та його представника, є належним повідомленням позивача у справі про ухвалення зазначеного судового рішення про відмову у задоволенні позову, відповідно до ч.6 ст. 272 ЦПК України.

Крім того, згідно відкритих даних ЄДРСР повний текст рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 04.09.2024 опублікований у Єдиному державному реєстрі судових рішень 17.09.2024.

З врахування викладеного, колегія суддів вважає, що представник АТ «Сенс Банк» - адвокат Рудницький Ю.І. був обізнаний про розгляд даної справи судом першої інстанції та отримав повний текст судового рішення з дотриманням вимог ч.6 ст. 272 ЦПК України.

Згідно п.4 ч.1 ст.358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

З врахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що представник АТ «Сенс Банк» - адвокат Рудницький Ю.І. був повідомлений про розгляд даної справи судом першої інстанції, зазначені представником АТ «Сенс Банк» - адвокатом Рудницьким Ю.І. причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 04.09.2024 є неповажними, тому у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 357, 358 ЦПК України, Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Сенс Банк» на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 04 вересня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором, про визнання права власності.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання, та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Судді: А. І. Дорош

О. А. Лобов

В. М. Триголов