РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2025 року, місто Звягель Житомирської області

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області

в складі: головуючого - судді Мозгового В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Горбатюк І.О.,

(Справа № 285/5699/24, провадження у справі № 2/0285/459/25)

розглянув у судовому засідання у загальному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Звягельської міської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування,-

встановив:

У листопаді 2024 року представник позивача ОСОБА_2 звернулася до суду з цим позовом, в якому просила визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 та він є єдиним спадкоємцем за заповітом на майно померлої. Постановою приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу від 10.10.2024 року йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на спадкове майно, а саме свідоцтво про право власності на ківартиру, що був виданий на ім`я спадкодавця.

Позивач посилаючи на те, що оскільки він являється спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка набула право власності на квартиру, а також те, що свідоцтво втрачене та відновити його не представляється можливим, що в свою чергу унеможливлює здійснити оформлення спадщини у встановленому законом порядку, просить суд позов задовольнити.

Від представника позивача до суду надійшла заява про слухання справи у її відсутності.

Представник відповідач в судове засідання не з`явився, надіслав повідомлення про слухання справи у його відсутності.

В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, фіксація судового процесу на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина /а.с.8/.

Єдиним спадкоємцем за заповітом на майно померлої ОСОБА_3 є позивач ОСОБА_1 (а.с. 12).

10 жовтня 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 .

Постановою нотаріуса від 10.10.2024 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 (а.с.13).

Також встановлено, що за ОСОБА_3 було зареєстровано право власності на квартиру на підставі свідоцтва про право власності на житло від 13.02.1992 року, про що здійснено реєстрацію в МБТІ книги №44 реєстр №6566/18 (а.с.19).

Пункт 5-1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 вересня 1987 року № 9 «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» роз`яснює, що, судам слід мати на увазі, що згідно із ст.15 Закону України "Про власність член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває право власності на квартиру і вправі розпоряджатись нею на свій розсуд - продавати, заповідати, обмінювати, в тому числі на інше жиле приміщення у будинку державного або громадського житлового фонду чи іншого ЖБК, на жилий будинок (частину будинку), що належить громадянину на праві власності і вчиняти відносно неї інші угоди, що незаборонені законом.

Як вбачається з листа начальника Управління житлово-комунального господарства та екології Звягельської міської ради від 17.09.2024 року за №490, квартира є кооперативною та перейшла у приватну власність ОСОБА_3 , як члена кооперативу, після повної виплати пайових внесків 25.12.1980 року (а.с.21).

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Встановлено, що позивач після смерті ОСОБА_3 спадщину, відповідно до ст. 1269 ЦК України, прийняв.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

За змістом статті 392 ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право.

Встановлено, що отримати свідоцтво про право власності позивач у встановленому законом порядку не може, про що свідчить відповідь архівного сектору Звягельської міської ради №403 від 19.12.2024 року, згідно якої до архівсховища Звягельської міської ради не надходило на зберігання свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_1 (а.с.45).

Таким чином, враховуючи вище викладне, а також те, що позивач іншим шляхом не має можливості оформити право на спадкове майно, оскільки неможливо отримати дублікат свідоцтва про право власності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача також необхідно стягнути судовий збір з врахуванням повністю задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 12, 19, 76-81, 258, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Звягельської міської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючої АДРЕСА_2 ) право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стягнути з Звягелської міської ради (код ) на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 9 010 (дев`ять тисяч десять) грн. 60 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається учасниками справи до Житомирського апеляційного суду.

Повний текст рішення виготовлено 13 січня 2025 року.

Головуючий