Справа № 752/310/25
Провадження № 2/752/3482/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

/про передачу справи до іншого суду/

09 січня 2025 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Машкевич К.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом про розірвання шлюбу.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з ч.2 ст.28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Звертаючись до суду, позивач зазначає останню відому адресу відповідача - АДРЕСА_1 та адресу реєстрації - АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Як вбачається із інформаційної довідки про реєстрацію місця проживання особи, відповідач ОСОБА_2 значився зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_3 з 30 серпня 2017 року по 24 липня 2018 року.

Таким чином, останнє відоме місце зареєстрованого проживання відповідача не належить до Голосіївського району м. Києва.

Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом (ст. 125 Конституції України).

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини. Зокрема, суд як порушення вимог пункту 1 статті 6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких правил підсудності, встановлених ЦПК.

Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Підстав, які б згідно ст. 28 ЦПК України дозволили позивачу обирати підсудність в Голосіївському районі м. Києва з урахуванням спору, який виник у сторін, суд не вбачає.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 9 ст. 187 ЦПК України встановлено, що якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним направити за підсудністю матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до Солом`янського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25).

Керуючись ст.ст. 27, 28, 32, 32, 187 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд до Солом`янського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя