Справа № 357/173/25
Провадження № 2/357/1728/25
У Х В А Л А

09.01.2025 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

08 січня 2025 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Буженко Юрій Сергійович.

Подана позовна заява не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття провадження, оскільки подана з порушенням вимог до документів, що подані до позовної заяви.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 1, ч. 2. ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

До письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку статті 79 Закону України "Про нотаріат". Пунктом 2.1. глави 8 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, визначено, якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус за правилами, передбаченими цим Порядком.

Дана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 20.06.2019 у справі № 910/4473/17.

Крім того, відповідно до вимог статті 38 Закону України Про нотаріат консульські установи України також засвідчують вірність перекладу документів з однієї мови на іншу.

Якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус. Нотаріус засвідчує справжність підпису перекладача на перекладі тексту документа за правилами, передбаченими пунктом 6 глави 7 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України. Підпис перекладача на нотаріальному документі виконується ним власноручно у присутності нотаріуса. При засвідченні справжності підпису перекладача, нотаріусу необхідно встановити особу перекладача, а також його кваліфікацію.

У Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України прямо не вказано, яким кваліфікаційним вимогам повинен відповідати перекладач, а лише зазначено, що перекладач разом з документом, який встановлює його особу, повинен надати документ, що підтверджує його кваліфікацію.

Для перекладу надаються оригінали документів або їх нотаріально засвідчені копії. Документи, викладені на двох і більше окремих аркушах, що подаються для засвідчення вірності перекладу або засвідчення справжності підпису перекладача, повинні бути з`єднані у спосіб, що унеможливлює їх роз`єднання без порушення цілісності, пронумеровані і скріплені підписом відповідної посадової особи та печаткою юридичної особи (у разі наявності), яка видала документ.

Переклад робиться з усього тексту документа, в тому числі з печатки і штампу. Найчастіше переклад виконується на окремому аркуші чи аркушах. Він прикріплюється до оригіналу документа, прошнуровується і скріплюється підписом нотаріуса та його печаткою.

Однак позивачем подано до суду документи іноземною мовою, зокрема, свідоцтво про шлюб, переклад якого не посвідчено нотаріально, копія паспорта відповідача без нотаріально посвідченого перекладу.

Також позивачем не надано доказів реєстрації місця проживання на території України станом на момент подачі позовної заяви.

Разом з цим, представником позивача у позовній заяві зроблено прохання щодо витребування відомостей щодо місця проживання (реєстрації) сторін у справі з ЦМУ ДМС України по м. Києву і Київській області та щодо перетину державного кордону України відповідачем з Державної прикордонної служби.

До матеріалів справи представником позивача долучено копії відповідних адвокатських запитів від 16 грудня 2024 року, проте матеріли справи не містять відомостей щодо отримання вказаних запитів та надання відповідей на них щодо відмови у їх виконанні.

Згіно з вимогами ч.ч.1-2 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Приймаючи до уваги те, що матеріали позовної заяви не містять відомостей щодо неможливості представником позивача самостійно надати докази, зокрема щодо реєстрації та проживання сторін на території України, на запит суду до Єдиного державного демографічного реєстру, надійшла відповідь про відсутність реєстрації вказаних осіб в Україні, суд вважає за неможливе задоволити клопотання представника позивача про витребування вказаних доказів через передчасність заявлення даного клопотання до отримання відмови у наданні інформації на адвокатські запити представника позивача та через отримання судом відомостей з Єдиного державного демографічного реєстру щодо відсутності в Україні зареєстрованого місця проживання сторін у справі.

Крім того, згідно із ч.2 статті 10 ЦПК України, суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.1 ст. 498 ЦПК України, у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно із ч.1 ст. 80 Закону України «Про міжнародне приватне право», у разі якщо при розгляді справи з іноземним елементом у суду виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд може направити відповідне доручення компетентному органу іноземної держави в порядку, встановленому процесуальним законом України або міжнародним договором України.

Відповідно до п. 2.1 , п.2.1.1. Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Державної судової адміністрації України 27.06.2008 № 1092/5/54, у разі, якщо при розгляді цивільної справи в суду України виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд України складає доручення про надання правової допомоги за кордоном. Доручення складається судом України, який розглядає цивільну справу, і повинно містити інформацію та документи, передбачені міжнародним договором України. Доручення адресується компетентному суду запитуваної держави.

Оскільки, з матеріалів справи вбачається, що відповідач є громадянином іноземної держави, при розгляді справи в суду виникне необхідність підготовки судового доручення про вручення документів за кордоном, а тому позивач має надати суду докази зареєстрованого місця проживання відповідача в Україні, а також надати дві копії нотаріально засвідченого перекладу позовної заяви з додатками на польську мову для підготовки судового доручення про вручення документів відповідачу.

Отже, з метою усунення недоліків позовної заяви позивач має надати: нотаріально посвідчений переклад документів, викладених іноземною мовою на українську мову (свідоцтво про шлюб та паспорта відповідача), надати докази реєстрації і проживання сторін в Україні на момент подачі позову, з метою можливої підготовки судового доручення в Республіку Польщу щодо вручення копії позову з додатками відповідачу, а також надати два примірника нотаріально посвідченого перекладу позовної заяви з додатками на польську мову для відповідача у справі.

Крім цього суд, відповідно до ст. 84 ЦПК України, вважає за доцільне відмовити в задоволенні клопотання про витребування доказів у зв`язку з його передчасністю та не подання представником позивача доказів отримання адвокатських запитів ЦМУ ДМС та ДПС України і доказів відмови вказаних установ у наданні відповідей на адвокатські запити представника позивача.

Крім цього суд звертає увагу на те, що згідно відповіді на запит суду з Єдиного державного демографічного реєстру від 09 січня 2025 року, сторони, зокрема і позивач, не мають зареєстрованого місця проживання в Україні.

Частиною 3 ст.185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.84, 175-177, 185, 260 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

В задоволенні клопотання представника позивача адвоката Буженка Юрія Сергійовича про витребування доказів відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Бебешко