Справа №442/9285/24
Провадження №2/442/140/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 січня 2025 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої судді Павлів З.С.,

з участю секретаря судового засідання Голяк В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дрогобичі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на частку у праві спільної сумісної власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом,

встановив:

Представник ОСОБА_1 адвокат Зубрицька О. звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/5 частку у праві власності квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Нижня Липиця Рогатинського району Івано-Франківської області.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько ОСОБА_5 . Після смерті батька відкрилась спадщина, до складу якої належала його частка у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 . За життя батько склав заповіт, за змістом якого все належне йому майно, з чого б воно не складалось і де б воно не знаходилось, він заповів позивачу ОСОБА_1 . У визначений законодавством строк він звернувся до приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Лаканяк Т.І. із заявою про прийняття спадщини, на підставі якої була заведена спадкова справа 23/2021 після смерті ОСОБА_5 . Після вивчення документів, які підтверджують право власності на квартиру, нотаріус 04.10.2024 у постанові №98/02-13 вказала, що зазначена квартира знаходиться у спільній сумісній власності спадкодавця з іншими співвласниками, без визначення часток співвласників. У зв`язку з наведеним рекомендовано звернутись до суду щодо визнання права власності на частку спадкодавця.

Ухвалою суду від 08.11.2024 відкрито провадження у даній справі, постановлено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 03.12.2024.

На підставі ухвали суду від 17.12.2024 залучено до участі в справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Лаганяк Тетяну Іллівну. Підготовче провадження у справі закрито, призначено справу до судового розгляду на 08.01.2025.

Представник позивача адвокат Зубрицька О.М. подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності та у відсутності її довірителя, позов підтримує повністю, просить такий задоволити.

Відповідач ОСОБА_6 подала до суду заяви про розгляд справи у її відсутності, позов визнає, вважає такий підставним і не заперечує проти його задоволення.

Відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, хоча були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, не повідомили суду про причини неявки.

Приватний нотаріус Дрогобицького районного нотаріального округу Лаганяк Т.І. подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_5 . Дане стверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 , видано повторно.

Згідно Свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно.

За життя ОСОБА_5 зробив розпорядження щодо належного йому майна, а саме: заповів все належне йому майно, з чого б воно не складалось і де б воно не знаходилось ОСОБА_1 .

Зі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серія НОМЕР_2 вбачається, що квартира АДРЕСА_1 , належить на праві приватної спільної сумісної власності: ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 .

Звернувшись до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, ОСОБА_1 на підставі постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04.10.2024 №98/02-31, отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_5 на 1/5 ідеальну частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 на АДРЕСА_2 , оскільки не подані документи, що підтверджують виникнення права власності на цю частку квартири і необхідні для вчинення вищевказаної нотаріальної дії.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Зі змісту ст.1216 ЦПК України вбачається, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичною особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належать спадкоємцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Згідно ст.1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Відповідно до ст.1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі.

Згідно ч.1 ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частиною 1 статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов?язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Згідно правового висновку Верховного Суду, викладеному 16 червня 2021 року у постанові у справі №570/997/19, - подання позову про визнання права власності в порядку спадкування є ефективним способом захисту права особи відповідно до положень статті 16 ЦК України у випадку, коли частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не визначено, так як саме визначення такої частки не згоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності.

У відповідності до вимог ст.368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Суб`єктами права спільної сумісної власності можуть бути фізичні особи, Юридичні особи, а також держава, територіальні громади, якщо інше не встановлено законом.

Згідно статті 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 ЦК України.

У відповідності до роз`яснень, наданих у Постанові Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 за № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними (п.5).

Відповідно до роз`яснень, наданих у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 за №7 "Про судову практику у справах про спадкування" у разі смерті співвласника частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду.

Згідно зі ст. ст.368, 370, 372 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Враховуючи вищенаведене, зокрема те, що частка позивача у праві власності на квартиру не визначена і такий на підставі заповіту є спадкоємцем, який після смерті батька вчинив усі дії, які були необхідними для видачі свідоцтва про право на спадщину, однак, з незалежних від нього причин, у видачі свідоцтва було відмовлено, суд приходить до переконання, що позов є підставним та підлягає до задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-83, 89, 95, 141, 189, 197, 198, 200, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України,

ухвалив:

Позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/5 частки у праві власності квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Нижня Липиця Рогатинського району Івано-Франківської області.

Рішення суду може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_4 , РНОКПП невідомий, адреса: АДРЕСА_3 .

Третя особа: Приватний нотаріус Дрогобицького районного нотаріального округу Лаганяк Тетяна Іллівна, адреса: Площа Ринок, 11, м. Дрогобич Львівської області.

Суддя Павлів З.С.