УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" січня 2025 р.

Київський районний суд міста Харкова у складі судді Вітюка Р.В. розглянув цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу

ВСТАНОВИВ:

09.01.2025 до суду засобами поштового зв`язку надійшла заява ОСОБА_1 , відповідно до якої він просить:

- скасувати судовий наказ №953/10780/24 від 29.11.2024, виданий Київським районним судом м. Харкова про стягнення з останнього коштів у сумі 7 074 грн, судовий збір у сумі 302,80 грн та суми за отримання інформаційної довідки з ЄДДР у розмірі 89,62 грн на користь ПАТ "Харківенергозбут";

- стягнути з ПАТ "Харківенергозбут" судовий збір та на підставі ст. 23 ЦК України відшкодувати моральну шкоду (мовою оригіналу).

Заява обґрунтованим тим, що 25.12.2024 ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку отримав судовий наказ. Вважає, що судовий наказ підлягає скасуванню, оскільки ПАТ «Харківенергозбут» була надана недостовірна інформація. Засоби зв`язку та електронна адреса по особовому рахунку вказані в ПАТ "Харківенергозбуду" його доньки ОСОБА_2 , яка проживає та зареєстрована за вищевказаною адресою та займається вирішенням усіх питань пов`язаних з життєзабезпеченням їх родини, так як ОСОБА_1 вже не в змозі за станом свого здоров`я вирішувати їх самостійно, так як він людина похилого віку та має хронічні захворювання. Станом на дату подання заяви про видачу судового наказу заборгованість частково була сплачена 13.11.2024 у сумі 9 335,66 грн за період з 01.02.2024 по 01.08.2024 за вказаною адресою по вищевказаному особовому рахунку, але як визначено в заяві ПАТ "Харківенергосбут" заборгованість за період 01.02.2024 по 01.10.2024 склала у сумі 7 074, 00 грн, що свідчить про неправдиву інформацію надану до суду та не компетентність представника ПАТ "Харківенергозбуду", який не здійснив певні дії та не звірив стан особового розрахунку на дату надання заяви.

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає, що заява про скасування судового наказу підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Форма та зміст заяви про скасування судового наказу відповідає вимогам, викладеним у ст. 170 ЦПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

Суд встановив, що 29.11.2024 Київський районний суд м. Харкова у справі № 953/10780/24 (2-н/953/2826/24) видав судовий наказ за заявою Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", яким стягнув з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" заборгованість, що утворилась за адресою: м. Харків, вул. Письменницька, буд. 35, за електричну енергію за період з 01.02.2024 по 01.10.2024 в розмірі 7 074 гривень, судовий збір 302,80 гривень та суми за отримання інформаційної довідки з ЄДДР у розмірі 89 гривень 62 копійки.

Копію вказаного судового наказу було направлено боржнику за адресою: АДРЕСА_1 , поштове відправлення повернулося з відміткою: "отримано 25.12.2024 ОСОБА_2 ".

08.01.2025 боржник направив заяву про скасування судового наказу засобами поштового зв`язку. Враховуючи вказане, суд вважає, що строк на подання заяви про скасування судового наказу не пропущений.

Зазначені у заяві про скасування судового наказу доводи боржника можуть бути перевірені судом лише під час розгляду справи в порядку позовного провадження, тому суд дійшов висновку про необхідність задоволення заяви про скасування судового наказу.

Клопотання про поворот виконання судового наказу не заявлено.

Щодо вимоги про стягнення сплаченого судового збору та моральної шкоди

Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України).

До заяви додано доказ сплати судового збору у розмірі 151,40 грн, що підтверджується квитанцією від 08.01.2025.

Відповідно до ч. 1ст. 42 ЦПК України сторони є учасниками справи у справах позовного провадження, тоді як заява про скасування судового наказу розглядається в порядку наказного провадження.

Заява про скасування судового наказу також подана у порядку наказного провадження.

У справах наказного провадження учасниками справи є заявник та боржник (ч. 2ст. 42 ЦПК України).

Порядок розгляду справ наказного провадження визначений розділом II ЦПК України "Наказне провадження". Вказаний розділ ЦПК України окремо не встановлює порядку відшкодування витрат, пов`язаних із розглядом справи, які понесені боржником, зокрема за подання заяви про скасування судового наказу. Відповідна норма також відсутня у Законі України "Про судовий збір".

ЦПК України не містить визначеного порядку розподілу судових витрат між учасниками наказного провадження, зокрема, не містить норми, відповідно до якої у випадку скасування судового наказу на заявника, за судовим наказом, покладався би обов`язок відшкодування боржнику судових витрат. Отже, судові витрати підлягають розподілу тільки за результатами розгляду справи. У справі наказного провадження спір між стягувачем та боржником суд не вирішує, а тому підстави для розподілу судових витрат відсутні.

У разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається.

Отже, у стягненні судового збору, сплаченого при подачі заяви про скасування судового наказу, слід відмовити, з огляду на те, що відповідний порядок не передбачений нормами процесуального законодавства.

Щодо відшкодування моральної шкоди

Згідно з ч. 2 3, 5 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; наказ, що оспорюється; зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. До заяви про скасування судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору; документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

З вказаної норми вбачається, що боржник у заяві про скасування судового наказу заявляє вимогу щодо скасування судового наказу та обґрунтовує підстави скасування. Тобто звернення із заявою про скасування раніше виданого судового наказу не передбачає можливість заявлення будь-яких інших вимог, окрім як скасування відповідного наказу та, у разі відповідних обставин, вирішення питання про поворот виконання судового наказу. А тому розгляд будь-яких інших вимог у такій заяві неможливий.

Верховний Суд у постанові від 16.04.2020 у справі №638/1983/17-ц сформував висновок, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Тобто вимога про відшкодування шкоди передбачає спір про право і може бути предметом загального позовного провадження. Заявник не обмежений у праві звернутись з відповідним позовом до суду, однак його вирішується в порядку окремого загального позовного провадження, а тому заявлена вимога не підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 170,171 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу задовольнити частково.

2. Судовий наказ Київського районного суду м. Харкова від 29.11.2024 у справі № 953/10780/24 (2-н/953/2826/24) за заявою Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", яким стягнуто з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" заборгованість, що утворилась за адресою: м. Харків, вул. Письменницька, буд. 35, за електричну енергію за період з 01.02.2024 по 01.10.2024 в розмірі 7 074 гривень, судовий збір 302,80 гривень та суми за отримання інформаційної довідки з ЄДДР у розмірі 89 гривень 62 копійки скасувати.

В іншій частині вимог відмовити.

Роз`яснити стягувачу його право на звернення з тією самою вимогою до суду у позовному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Роман ВІТЮК