Справа № 613/1376/24
Провадження № 2/615/24/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 січня 2025 року м. Валки

Валківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Токмакової А.П.,

секретаря судового засідання - Клименко Н.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Валки Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-гарант», третя особа - ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди, завданої смертю особи,

встановив:

06.09.2024 з Богодухівського районного суду Харківської області надійшла позовна заява, в якій представник позивача ОСОБА_3 просить стягнути з відповідача на користь позивача, який діє в інтересах малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 241 200 грн. - страхового відшкодування, пов`язаного із втратою годувальника, 78 800 грн. - відшкодування моральної шкоди та 39 000 грн. - судових витрат, пов`язаних з оплатою послуг з надання професійної правничої допомоги.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що 06.10.2023 близько 19:40 на перехресті вул. Полтавський шлях та вул. Дудинського в м. Харків відбулася ДТП, в якій водій ОСОБА_2 , керуючи автомобілем Volkswagen Golf, д.н.з. НОМЕР_1 , здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_5 , який від отриманих тілесних ушкоджень загинув. За даним фактом СУ ГУ НП в Харківській області 07.10.2023 внесено відомості до ЄРДР за №0001165 за ч.2 ст.286 КК України, на час звернення до суду досудове розслідування триває.

Внаслідок ДТП завдано матеріальну та моральну шкоду близьким родичам загиблого, зокрема, сину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відшкодування якої позивач, як його опікун, на думку представника, вправі отримати за рахунок відповідача, оскільки на момент ДТП цивільно-правова відповідальність, пов`язана з експлуатацією забезпеченого т/з Volkswagen Golf, д.н.з. НОМЕР_1 , була застрахована в товаристві згідно договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних т/з №АТ2844173.

Окрім сина, особами, які мають право на отримання страхового відшкодування є батьки загиблого, але мати померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , місцезнаходження батька невідоме, одруженим не був.

Вважає, що оскільки малолітній син перебував на утриманні загиблого на день смерті, набув право на відшкодування шкоди, пов`язаної із втратою годувальника. Факт, що загиблий не мав офіційних доходів, на думку представника, не може свідчити, що утримання сина не відбувалось. Тому вважає можливим виплату мінімально гарантованого загального розміру страхового відшкодування, обрахованого згідно п.27.2 ст.27 Закону № 1961-1V, тобто 36*6700=241200 грн., та моральної шкоди в розмірі граничного ліміту відповідальності за страховим випадком в сумі 78800 грн.

На підставі ухвали суду від 06.09.2024 відкрито провадження у цивільній справі, з урахуванням вимог ст.274 ЦПК України визначено проведення розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, роз`яснено сторонам про порядок та строки виконання ними вимог цього Кодексу.

Копію ухвали суду про відкриття провадження у справі вручено позивачу 10.09.2024, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

24.09.2024 представник відповідача ОСОБА_7 надала відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, судові витрати покласти на позивача. Копію відзиву представником направлено на адресу позивача, що підтверджується накладною №152 від 18.09.2024. Відправлення вручено особисто 24.09.2024, про що свідчить трекінг Укрпошти.

Вважає позовні вимоги до страхової компанії необґрунтованими та недоведеними, оскільки порядок здійснення страхового відшкодування врегульований спеціальним законом. В розумінні ст.1, 6, 23, 27 якого у разі завдання шкоди життю потерпілою особою є загиблий ОСОБА_8 .

Загальний розмір страхового відшкодування за шкоду, пов`язану зі смертю потерпілого, за підрахунками представника відповідача згідно вимог Закону становить 6700*12= 80400, виплачується рівними частинами чоловіку (дружині), батькам (усиновлювачам) та дітям (усиновленим), для чого необхідна інформація про коло осіб, які мають право на отримання страхового відшкодування для вирахування частки, яку необхідно виплатити, зокрема на користь позивача. Із наданих представником позивача доказів, такими особами є батько загиблого та син, тому частка розміру страхового відшкодування моральної шкоди, яка належить позивачу становить частину від загального розміру, тобто 40200 грн.

Посилаючись на вимоги ст.35 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», представник відповідача наголосив, що для отримання страхового відшкодування шкоди в зв`язку зі смертю годувальника необхідні документи, що підтверджують перебування на утриманні потерпілого, його доходи за попередній календарний рік (до настання ДТП),розміри пенсій, надані утриманцям внаслідок втрати годувальника, але жодного доказу позивачем не надано. До того ж, ліміт відповідальності обмежується встановленим лімітом. Враховуючи, що особою, яка має право на отримання страхового відшкодування, крім сина, є батько загиблого, позовну вимогу про стягнення ліміту відповідальності страховика вважає незаконною.

Правом щодо подання інших заяв по суті справи в передбаченому ст.174 ЦПК України порядку сторони у встановлені судом строки не скористалися.

Ухвалою суду від 29.10.2024 судовий розгляд у цивільній справі вирішено проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 12:00 05.12.2024. Залучено до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_2 .

Копію ухвали суду від 29.10.2024 вручено позивачу 09.11.2024, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Однак, 05.12.2024 позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового розгляду, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, будь-яких заяв чи клопотань не направив, в зв`язку з чим підготовче судове засідання відкладено на 10:00 08.01.2025.

При цьому ОСОБА_1 направлено лист, в якому повідомлено про наступну дату судового засідання та роз`яснено положення ч.5 ст.223 ЦПК України. Лист разом із судовою повісткою вручено позивачу 02.01.2025, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

08.01.2025 позивач, будучи належним чином повідомленим, повторно не з`явився в судове засідання, причину неявки не повідомив, будь-яких заяв чи клопотань не направив.

Ч.1 ст.2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст.13 ЦПК України).

Згідно ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (ч.3 ст.131 ЦПК України).

Разом з тим, ч.5 ст.223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Оскільки позивачем не надано будь-яких доказів на підтвердження поважності причин неявки в судові засідання, клопотання про відкладення розгляду справи або про розгляд за його відсутності ним не подано, суд не вбачає жодних обставин, які б перешкоджали йому з`явитись в судове засідання та вжити заходів щодо участі у розгляді справи. Окрім того, ухилення позивача від участі в судовому розгляді поданого ним же позову порушує права іншої сторони.

Згідно ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. В рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, Європейський суд з прав людини в рішенні від 16.02.2017 у справі «Каракуця проти України» наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В постанові Верховного Суду від 22.03.2023 у справі №755/21179/21 зазначено, що у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Залишаючи позовну заяву без розгляду суд також зважає на недотримання позивачем принципу добросовісності, закріпленого у ст.3 ЦК України.

Крім того, при прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд доходить переконання, що таке рішення не буде визначати обмеження права позивача на звернення до суду, так як він не втрачає права знов звернутися до суду з такою самою заявою. Разом з тим, продовження розгляду справи, буде порушувати вимоги ст.223,257 ЦПК України та може призвести до порушення розумного строку її розгляду.

Суд звертає увагу, що позивачем не надано вичерпну інформацію про коло осіб, які мають право на отримання страхового відшкодування для вирахування частки страхового відшкодування, яке необхідно виплатити, зокрема, на його користь. Розмір страхового відшкодування моральної шкоди, пов`язаної зі смертю потерпілого, залежить від кількості осіб які у відповідності до ст.27 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» мають право на отримання такого відшкодування. Не надано документи, що підтверджують перебування на утриманні потерпілого, його доходи за попередній (до настання ДТП) календарний рік, розміри пенсій, надані утриманцям внаслідок втрати годувальника. Не надано жодного документа, яким було б підтверджено отримані доходи загиблим, а також документів на підтвердження отримання пенсії, наданої утриманцю внаслідок втрати годувальника.

З огляду на викладене, враховуючи, що позивач повторно не з`явився до суду без поважних причин, при цьому розгляд справи за його відсутності неможливий, відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд вважає необхідним залишити позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст.ст.259-261 ЦПК України суд

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-гарант», третя особа - ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди, завданої смертю особи - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 08.01.2025.

Суддя А.П. Токмакова