Справа № 215/6030/24
10 січня 2025 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі: головуючого судді - Камбул М.О., за участю секретаря судового засідання - Савельєвої Л.А., розглянувши за правилами окремого провадження в порядку ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу в м. Кривому Розі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Виконавчий комітет Тернівської районної у місті ради в особі органу опіки та піклування про усиновлення.
ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про усиновлення, в якій просив усиновити малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно ч. 2 ст. 34 ЦПК України, у випадках, встановлених цим Кодексом, цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних, які при здійсненні правосуддя користуються всіма правами судді.
Так, згідно ч. 4 ст. 293 ЦПК України, у випадках, встановлених пунктами 1, 3, 4, 9, 10 частини другої цієї статті, розгляд справ проводиться судом у складі одного судді і двох присяжних.
Як вбачається з пунктів 1, 3, 4, 9, 10 частини другої цієї ж статті, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: обмеження фізичної особи у відвідуванні гральних закладів та участі в азартних іграх, визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою, усиновлення, надання особі психіатричної допомоги в примусовому порядку, примусову госпіталізацію до протитуберкульозного закладу.
Відповідно до ч. 3 ст. 68 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» на присяжних поширюються гарантії незалежності і недоторканності суддів, установлені законом, на час виконання ними обов`язків із здійснення правосуддя.
10.01.2025 Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Камбул М.О., присяжних: - Стойко Т.М., Сайчук І.В. заяву ОСОБА_1 задовольнив, ухвалив усиновити ОСОБА_1 , неповнолітніх дітей, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внесено зміни до актових записів про народження.
Однак, згідно ч. 3 ст. 35 ЦПК України, суддя, не згодний з рішенням, може письмово викласти свою окрему думку. Про наявність окремої думки повідомляються учасники справи без оголошення її змісту в судовому засіданні. Окрема думка приєднується до справи і є відкритою для ознайомлення.
Не погоджуючись з рішенням Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 10.01.2025, вважаю необхідним висловити окрему думку в порядку ч. 3 ст. 35 ЦПК України.
В судовому засіданні, під час з`ясування думки малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо можливості усиновлення, останній повідомив, що він бажає бути усиновленим та вони всі в родині вирішили, що дане усиновлення допоможе заявнику ОСОБА_1 звільнитися з військової служби.
Згідно ст. 207 СК України, усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду, крім випадку, передбаченого статтею 282 цього Кодексу. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя.
В свою чергу, військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України (за винятком випадків, визначених законом), іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній з обороною України, її незалежності та територіальної цілісності (стаття 2 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу»).
Захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України (стаття 65 Конституції України).
Порядок звільнення з військової служби визначений статтею 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».
Як зазначалося вище, сімейні відносини базуються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.
Загальні засади (принципи) мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії.
Справедливість - це одна з основних засад права, яка є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права.
Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.
Зазначені правові висновки щодо дотримання принципу справедливості висловив Конституційний Суд України у рішеннях від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003, від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004.
Дії учасників сімейних правовідносин мають бути добросовісними, характеризуватися чесністю, відкритістю й повагою до інтересів інших членів суспільства. Водночас учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Зважаючи на наведене, заява про усиновлення неповнолітніх дітей у цій справі фактично пред`явлена військовослужбовцем, з метою штучного створення умов та обставин, які можуть бути підставою для звільнення з військової служби в особливий період на підставі частини четвертої статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», що свідчить про те, що ОСОБА_1 у цій справі намагається застосувати способи захисту сімейних прав, інтересів дітей, батьком яких він не є, з метою звільнення від виконання військового обов`язку (проходження військової служби), тобто мета усиновлення не відповідає інтересам дітей, а тому відсутні правові підстави для задоволення заяви та усиновлення дітей.
Окрема думка складена 13 січня 2025 року.
Суддя: