провадження № 22-з/824/151/2025 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
УХВАЛА

06 січня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Судді-доповідача: Березовенко Р.В.,

суддів: Лапчевської О.Ф., Мостової Г.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 07 листопада 2024 року у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 02 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Урожай Дистрибьюшн» про стягнення заробітної плати,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 02 вересня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Урожай Дистрибьюшн» про стягнення заробітної плати - повернуто заявнику.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 06 жовтня 2024 року засобами поштового зв`язку подала апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Для забезпечення апеляційного розгляду, перевірки обставин справи, дотримання строків на апеляційне оскарження, перевірки правових підстав для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, Київським апеляційним судом ухвалою від 17 жовтня 2024 року було витребувано матеріали цивільної справи № 759/13005/24 у суду першої інстанції, 24 жовтня 2024 року матеріали вказаної цивільної справи надійшли на адресу Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 листопада 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишено без руху та надано строк на усунення недоліків.

17 грудня 2024 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 з додатками до неї: заява про роз`яснення ухвали та заява про відвід суду.

20 грудня 2024 року ухвалою Київського апеляційного суду відвід судді Березовенко Руслани Вікторівни визнано необґрунтованим, заяву передано для автоматизованого розподілу з метою визначення суді, який не входить до складу суду, для вирішення питання про відвід.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 грудня 2024 року дану заяву призначено головуючому судді - Верланову Сергію Миколайовичу.

25 грудня 2024 року ухвалою Київського апеляційного суду в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Київського апеляційного суду Березовенко Руслані Вікторівні від розгляду справи №759/13005/24- відмовлено.

26 грудня 2024 року матеріали справи - передано судді доповідачу для продовження розгляду.

У своїй заяві про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 07 листопада 2024 року, ОСОБА_1 просить роз`яснити її в частині, які саме докази на підтвердження рівня свого фінансового стану вона має подати для звільнення її від сплати судового збору на підставі п.1 ч.1 та ч.2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», з огляду на те, що в зазначеній ухвалі відсутня правова оцінка довідки Державної податкової служби України від 04 липня 2024 року з Державного реєстру фізичних осіб- платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, які підтверджують рівень її доходу (за попередній календарний рік), достатній для звільнення від сплати судового збору на зазначених вище підставах, а також що питання про звільнення її від сплати судового збору за її клопотанням фактично не вирішене апеляційним судом.

Також просить продовжити процесуальний строк на усунення недоліків апеляційної скарги, встановлений ухвалою Київського апеляційного суду від 07 листопада 2024 року.

Вимоги заяви обґрунтовує тим що, суд невірно встановив обставини, що мають істотне значення для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору, оскільки в ухвалі Київського апеляційного суду від 07 листопада 2024 року суд зазначив, що відповідно довідки податкового органу з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків від 04 липня 2024 року у 2022 році їй було виплачено 26 640,00 грн., з яких благодійна (гуманітарна) допомога складає 26 640 грн. Однак зазначена благодійна (гуманітарна) допомога була виплачена не у 2022 році а у 2023 році, оскільки вона мешкає в Дружківській територіальній громаді, територія якої віднесена до переліку території, на яких ведуться ( велися) бойові дії, затвердженого наказом Міністерства з реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року №309. Разом з тим зазначає, що резолютивна частина зазначеної ухвали не містить рішення суду про відмову в задоволенні її клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Частина 3 ст. 271 ЦПК України визначає, що суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Оскільки заявник клопоче про роз`яснення судового рішення у вигляді ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, розгляд заяви здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, в порядку ч. 13 ст. 7 ЦПК України.

Дослідивши матеріали цивільної справи та заяви про роз`яснення судового рішення, суд встановив наступне.

Частиною 1 статті 271 ЦПК України визначено, що суд може роз`яснити судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Зі змісту зазначеної процесуальної норми вбачається, що незрозумілим є судове рішення, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Підставою для роз`яснення судового рішення є утруднення чи неможливість його виконання.

Частиною другою статті 271 ЦПК України передбачено, що подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 24 липня 2020 року у справі №128/2734/17 наголосив, що виходячи зі змісту положень зазначених норм, суд може роз`яснити судове рішення у разі, якщо нечітким або незрозумілим є зміст його резолютивної частини, як для осіб, щодо яких воно ухвалене, так і для осіб, які будуть здійснювати його примусове виконання.

При цьому, роз`ясненням рішення вважається викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду.

Встановлено, що ухвалою від 07 листопада 2024 року у справі №759/13005/24 Київським апеляційним судом апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 02 вересня 2024 року про повернення позовної заяви заявникові у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Урожай Дистрибьюшн» про стягнення заробітної плати- залишено без руху, та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали.

При вирішенні заяви про роз`яснення судового рішення апеляційний суд виходить із того, що судове рішення у формі ухвали є чітким і зрозумілим, резолютивна частина відповідає вимогам, встановленим ст. 357 ЦПК України, а тому доходить висновку про відмову у роз`ясненні судового рішення.

Відповідно до Пункт 3 частини 4, частини 5 статті 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 9 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду судовий збір для фізичної особи справляється в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд може своєю ухвалою за клопотанням особи відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

З наведених норм права слідує, що за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення скаржник повинен сплатити судовий збір. Проте суд за клопотанням такого скаржника може звільнити його від сплати судового збору в разі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу цього скаржника.

Конструкція ст. 8 Закону України «Про судовий збір» дає підстави для висновку, що зменшення тягаря судових витрат, якого зазнає сторона, є не обов`язком суду, а знаходиться у межах суддівського розсуду, який може бути реалізований за наявності певних обставин. Зокрема, особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, у якому навести обставини щодо її майнового стану, за наявності підстав, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом повноважень зменшити тягар судових витрат стосовно сплати судового збору. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами.

Закон України «Про судовий збір» не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Водночас за змістом пункту 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» документи про майновий стан мають містить інформацію, на підставі якої суд може встановити відсоткове співвідношення розміру судового збору до річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

З наведеного слідує, що саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати; обов`язок сплатити судові збори, встановлені відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25 липня 2005 року у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland»), заява №71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland»), заява №73547/01).

При розгляді справ ЄСПЛ встановлює, чи був, з однієї сторони, дотриманий баланс між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи, та з іншої - правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема, правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді; для того, щоб гарантувати такий справедливий баланс, та, власне, зберегти безперебійне функціонування судової системи, суди мають можливість звільнити від судового збору тих заявників, які можуть довести свою погану фінансову ситуацію («Шишков проти Росії», № 26746/05, п. 111).

Крім того, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» вказав, що Суд ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Більше того, Суд вважає, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Таким чином, вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції.

Відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків від 04 липня 2024 року підтверджується, що за період з 1 по 4 квартал 2023 року ОСОБА_1 отримала дохід у розмірі 26 640,00 грн, з яких благодійна (гуманітарна) допомога від Філії «АКТЕД» у травні 2023 року - 26 640,00 грн.

Інших доказів на підтвердження майнового стану суду не надано.

Однак, зазначена інформація не є належним доказом того, що визначений судом до сплати судовий збір перевищує 5 відсотків розміру річного доходу апелянта за попередній календарний рік, оскільки 5% від 26 640,00 грн становлять 1 332,00 грн, що є більше ніж 605,60 грн судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду.

Посилання апелянта на те, що благодійна (гуманітарна) допомога їй була виплачена у 2022 році, спростовуються відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків від 04 липня 2024 року та судом відхиляються. Крім того, оскільки виплата благодійної (гуманітарної) допомоги ОСОБА_1 відбулася саме у 2023 році, відсутні підстави вважати, що у апелянта не було доходу у вказаний період.

В ухвалі від 08 вересня 2021 року по справі №221/6875/19 Верховний Суд вказав, що підставою для відстрочення сплати судового збору може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію (за попередній календарний рік), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо. Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

Отже, надані суду для звільнення від сплати судового збору Відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків безаперечно свідчать, що майновий стан апелянта не перешкоджає сплаті судового збору у розмірі 605,60 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги - 605,60 грн.

Судовий збір сплатити на рахунок: UA0026010, код класифікації доходів бюджету 22030101, отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783,

або надати суду належні та достатні докази, які б могли бути підставою для звільнення від сплати судового збору.

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (Дата оскаржуваного рішення) по справі (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).» та надати до Київського апеляційного суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Також апеляційний суд констатує, що апеляційна скарга ОСОБА_1 подана на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 02 вересня 2024 року про повернення позовної заяви заявнику.

Тобто рішення по суті позовних вимог ОСОБА_1 Святошинським районним судом міста Києва не приймалось, оскільки позовна заява повернута заявникові на стадії відкриття позовного провадження у зв`язку з невиконанням ухвали Святошинського районного суду міста Києва від 27 червня 2024 року.

Згідно з ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи, що ОСОБА_1 подала заяву про продовження процесуального строку на усунення недоліків апеляційної скарги, суд вважає за необхідне таку заяву задовольнити.

Керуючись ст. ст. 271 185, 356, 357,374 ЦПК України, ЦПК України, апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 07 листопада 2024 року у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 02 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Урожай Дистрибьюшн» про стягнення заробітної плати.

Відмовити, ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про звільнення її від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 02 вересня 2024 року про повернення позовної заяви заявникові.

Продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скаргиОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 02 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Урожай Дистрибьюшн» про стягнення заробітної плати.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали. У разі невиконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення. В частині роз`яснення ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів

Суддя: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

Г.І. Мостова