Номер провадження: 22-ц/813/2298/25
Справа № 501/3707/18
Головуючий у першій інстанції Смирнов В. В.
Доповідач Таварткіладзе О. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

09.01.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в особі судді-доповідача Таварткіладзе О.М., розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якого діє представник Чехоніна Тетяна Іванівна, на заочне рішення Іллічівського міського суду Одеської області від 08 лютого 2019 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Іллічівського міського суду Одеської області від 08 лютого 2019 року позов Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволено.

Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 16 травня 2024 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення - залишено без задоволення.

Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 29 серпня 2024 року заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Чехоніної Тетяни Іванівни про перегляд заочного рішення - залишено без розгляду.

Не погодившись з вказаним заочним рішенням суду, 09.09.2024 року за допомогою підсистеми (модуля) ЄСІТС "Електронний суд", ОСОБА_1 , від імені якого діє представник Чехоніна Тетяна Іванівна, звернувся з апеляційною скаргою безпосередньо до суду апеляційної інстанції в порядку ст. 355 ЦПК України.

В апеляційній скарзі скаржник просить поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що Іщенко С.М. заочне рішення суду отримав 10.06.2024 року, а за правовою допомогою звернувся лише 02.07.2024 року та того ж дня підписано договір про надання правової (правничої) допомоги. Ознайомившись із матеріалами цивільної справи, представник заявника 23.08.2024 року подала до суду заяву про перегляд заочного рішення, так як потрібен був час для ознайомлення, збору доказів та підготовкою інших документів, на яких ґрунтуються заперечення проти позову, тому вважаємо що причини пропуску строку є поважними та такими, які не залежали від представника заявника.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Статтею 123 ЦПК України передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Оскаржуване заочне рішення ухвалено 08 лютого 2019 року.

Порядок оскарження відповідачем заочного рішення суду врегульований главою 11, розділу ІІІ ЦПК України.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі, строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

В частинах 2, 3 статті 288 ЦПК України зазначено, що позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом, а повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Ухвалу про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення постановлено 16 травня 2024 року.

Апеляційна скарга сформована за допомогою підсистеми (модуля) ЄСІТС «Електронний суд» та направлена до суду апеляційної інстанції 09.09.2024року, що підтверджується штампом суду на апеляційній скарзі.

Отже, апеляційна скарга подана з пропуском строку, встановленого ст. 354 ЦПК України.

Ставлячи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду, скаржник вказав, що 10.06.2024 року ОСОБА_1 подано до Іллічівського міського суду Одеської області заяву про ознайомлення з матеріалами судової справи № 501/3707/18 та отримання прийнятого рішення. Того ж дня відповідачем було ознайомлено з матеріалами справи, в тому числі отримано копію заочного рішення від 08.02.2019 року. Після чого, відповідач звернувся за правовою допомогою до адвоката Чехоніної Т.І. та 03.07.2024 року до суду першої інстанції представником подано заяву про ознайомлення з матеріалами справи № 501/3707/18. Після ознайомлення представником 23.08.2024 року було подано до Іллічівського міського суду Одеської області заяву про перегляд заочного рішення суду з обґрунтуванням щодо поважності причин пропуску подання заяви про перегляд заочного рішення. 29.08.2024 року Іллічівським міським судом Одеської області постановлено ухвалу, якою заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Чехоніної Тетяни Іванівни про перегляд заочного - залишити без розгляду.

Матеріалами справи встановлено, що 10.05.2024 року ОСОБА_1 звернувся до Іллічівського міського суду Одеської області з заявою про перегляд заочного рішення від 08 лютого 2019 року, яку ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 16 травня 2024 року залишено без задоволення. Після чого 10.06.2024 року відповідачем подано до суду першої інстанції заяву та того ж дня ОСОБА_1 ознайомився з матеріалами справи та отримав копію судового рішення. Крім того, матеріали справи містять заяву представника скаржника адвоката Чехоніної Т.І. про ознайомлення з матеріалами справи від 03.07.2024 року та розписку представника про ознайомлення 04.07.2024 року.

Апеляційний суд звертає увагу, що строк на оскарження заочного рішення починає відраховуватися саме з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, а не з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без розгляду. Адже "залишення заяви без розгляду" та "залишення заяви без задоволення" не є тотожними поняттями з огляду на різні суть та процесуальні наслідки таких судових рішень.

Таким чином, саме після постановлення Іллічівським міським судом Одеської області 16 травня 2024 року ухвали про залишено без задоволення заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, у відповідача виникло право на оскарження заочного рішення від 08 лютого 2019 року в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За таких обставин, скаржнику необхідно викласти обставини неподання апеляційної скарги, у строк передбачений ст. 354 ЦПК України, з дати ознайомлення з матеріалами справи та отримання копії судового рішення ОСОБА_1 , а саме 10.06.2024 року та з дати ознайомлення з матеріалами справи представника відповідача - адвоката Чехоніної Т.І. - 04.07.2024 року та надати відповідні докази.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До апеляційної скарги додано клопотання про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування клопотання скаржник зазначає, що наразі ОСОБА_1 перебуває в скрутному майновому становищі, що підтверджується довідкою Пенсійного фонду Форма ОК-5 від 09.09.2024 року, та не дозволяє сплатити судовий збір у повному обсязі.У зв`язку з чим скаржник просить відстрочити або розстрочити сплату судового збору.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Із системного аналізу ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім того, документи надані скаржником на підтвердження свого майнового стану, не містить повних відомостей про розміру річного доходу ОСОБА_1 за попередній календарний рік. Наданих документів не достатньо для визнання майнового стану скаржника таким, який перешкоджає виконанню вимог законодавства, щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Апеляційний суд зазначає, що апеляційна скарга не містить достатніх доказів, які підтверджують що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржника - фізичної особи за попередній календарний рік, тому скаржнику потрібно надати інші докази на підтвердження вказаних обставин. Дані обставини встановлюються судом на підставі доказів (наприклад, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми/джерела виплачених доходів та утриманих податків, що видається органами Державної податкової служби України, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 08.11.2018 у справі № 234/13165/17, в ухвалі Верховного Суду від 28.09.2018 у справі № 459/584/17.

Порядок сплати, розмір судового збору визначається у відповідності з Законом України «Про судовий збір».

Підпунктом 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою судовий збір сплачується у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених ч. 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

З оскаржуваного рішення вбачається, що позивач звернувся з позовом до суду у 2018 році про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 542 035,92 грн.

В ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2018 року становить 1762 грн.

Враховуючи викладене, скаржнику необхідно надати докази, що підтверджують його майновий стан або сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 9 756,64 грн (542 035,92 x 1,5% x 1,5) x 0,8, виходячи з 1,5 відсотка ціни позову, 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги - для вимоги майнового характеру та необхідності застосування коефіцієнту 0,8 за подання апеляційної скарги в електронній формі.

Надати до Одеського апеляційного суду документ про сплату судового збору, який перерахувати за наступними банківськими реквізитами або сплатити онлайн на офіційному веб-порталі Судова влада України: http://court.gov.ua/sud4813/gromadyanam/tax/:

Отримувач коштів: ГУК в Од.обл./Хаджибейськ. р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0015757

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тобто скарга залишається без руху, про що повідомляється скаржник і йому надається строк для усунення недоліків.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги щодо сплати судового збору, викладення обставин неподання апеляційної скарги, у строк передбачений ст. 354 ЦПК України та надання відповідних доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, ст. 356 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє представник Чехоніна Тетяна Іванівна, на заочне рішення Іллічівського міського суду Одеської області від 08 лютого 2019 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених в тексті ухвали.

Роз`яснити скаржникам, що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги протягом вказаного терміну апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута.

Роз`яснити скаржнику, що у разі не звернення до суду із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження в зазначений строк або вказані підстави для поновлення строку будуть визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду О.М. Таварткіладзе