Провадження № 2-с/638/15/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2025 року суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Цвірюк Д.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Формула Комфорта-4» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості про стягнення заборгованості по сплаті послуг з управління багатоквартирним будинком, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Дзержинського районного суду м.Харкова із заявою, в якій просить суд скасувати судовий наказ від 14 жовтня 2024 року виданий Дзержинським районним судом м. Харкова у цивільній справі № 638/19057/24 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Формула Комфорта-4» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Формула Комфорта-4» 3445,00 грн. заборгованості за період з 31.12.2022 по 30.04.2023, судового збору у розмірі 302,80 грн.

В обгрунтування поданої заяви посилається на те, що з виданим судовим наказом вона не погоджується, так як ТОВ «Формула Комфорту-4» є нелегітимною керуючою компанією щодо надання послуг ОСББ «Німецький проект» за адресою: АДРЕСА_1 , рішенням господарського суду Харківської області від 15.02.2024 року у справі №922/5398/23 визнано недійним та скасовано рішення загальних зборів ОСББ «Німецький проект» оформлене протоколом №2 від 04.12.2022 року, фактично стягувач з 26.03.2023 року послуги ОСББ «Німецький проект» не надавало, в актах звірки не зазначено, за які складові послуги з управління багатоквартирним будинком здійснено нарахування, не зазначено, яким чином сформована сума заборгованості за певний місяць, підтвердження виникнення заборгованості відсутні. Також, боржник зазначає, що судовий наказ вона не отримувала, з його текстом ознайомилась в Єдиному державному реєстрі судових рішень 21.11.2024 року.

Суддя, оглянувши матеріали заяви, перевіривши матеріали справи, вважає, що заяву про скасування судового наказу слід повернути заявнику з наступних підстав.

Судом встановлено, що 14 жовтня 2024 року виданий Дзержинським районним судом м. Харкова у цивільній справі № 638/19057/24 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Формула Комфорта-4» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Формула Комфорта-4» 3445,00 грн. заборгованості за період з 31.12.2022 по 30.04.2023, судового збору у розмірі 302,80 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 ЦПК України заява підписується боржником або його представником.

З досліджених матеріалів зави встановлено, що заява про скасування судового наказу надійшла до суду поштовим відправленням від 30 грудня 2024 року «Харків 38-266» в поштовому конверті, де відправником зазначено ТОВ «Формула Комфорту-4» разом із заявами від інших осіб, які у суді зареєстровані під іншими номерами справи та передані згідно до протоколу розподілу відповідним суддям, в заяві зазначено перелік доданих до неї додатків.

Відповідно до акту від 02 січня 2025 року складеного працівниками апарату Дзержинського районного суду міста Харкова, при розкритті поштового відправлення не виявлено вказаних у реєстрі документів, а саме відсутня копія заяви про скасування судового наказу по справі № 638/19057/24.

Сама заява датована 26 листопада 2024 року та має підпис особи, який неможливо перевірити на ідентичність підпису ОСОБА_1 , так як документів, які б посвідчували особу заявника суду не надано.

Крім цієї заяви у провадженні судді Цвірюка Д.В. перебуває ряд заяв, які було вкладено до цього ж поштового відправлення Харків 38-266, де відправником значиться ТОВ «Формула Комфорту-4», тобто товариство, яке є стягувачем та зверталось до суду із заявою про видачу наказу про стягнення з ОСОБА_1 суми заборгованості по сплаті послуг з управління багатоквартирним будинком, всі ці заяви мають ідентичний зміст.

У разі якщо б вказані заяви були подані одним і тим же представником заявників, до заяви необхідно було долучити повноваження представника але вказані повноваження до заяви про скасування не додано, в матеріалах справи відсутні.

Всі ці обставини свідчать про можливість подачі вказаної заяви не особисто боржником ОСОБА_1 .

Доказів неотримання боржником судового наказу матеріали справи також не містять.

Крім того, як вбачається з матеріалів заяви про скасування судового наказу така є неналежно оформленою, оскільки до неї не долучено клопотання про поновлення пропущеного строку, так як вищезазначена заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою статті 170 ЦПК України.

Проте виходячи, з того, що заява підписана 22 листопада 2024 року, а сплачено судовий збір 30 грудня 2024 року та направлена до суду 30 грудня 2024 року, строк 15 днів, передбачений ч.1 ст. 170 ЦПК України, є таким, що сплинув.

Частиною 5 статті 170 ЦПК України передбачено, що до заяви про скасування судового наказу додається, зокрема, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Згідно з ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Права і свободи людини і громадянина захищаються судом (статті 55 Конституції України).

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Статтею 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 09 листопада 2021 року 2019 у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21) зазначила, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Частиною 2 статті 171 ЦПК України передбачено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Оскільки, заявник пропустив процесуальний строк звернення до суду, враховуючи відсутність клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу та відсутність обґрунтованих та об`єктивних доказів поважності причини пропуску строку звернення до суду, заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, на підставі ч.6 ст.170 ЦПК України, слід повернути заявнику.

При цьому повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення (частина 7 ст. 185 ЦПК України).

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.126, 170, 171, 260 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Формула Комфорта-4» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості про стягнення заборгованості по сплаті послуг з управління багатоквартирним будинком, - повернути без розгляду.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Головуючий суддя: Д.В.Цвірюк