Справа № 367/3981/21
Провадження №2/367/1026/2024
РІШЕННЯ

Іменем України

18 грудня 2024 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Шестопалової Я.В.,

за участі секретаря с/з Пронченко О.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів,

в с т а н о в и в :

До суду надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

Зазначений позов позивач мотивував тим, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір від 03.07.2017 р. на проведення ремонтно-будівельних робіт в квартирі АДРЕСА_1 , а також договір від 25.12.2018 р. на проведення ремонтно-будівельних робіт в квартирі АДРЕСА_2 . Станом на 05.05.2021 року Виконавець - Фурік Валерій Леонідович не отримав оплату за здійсненні ремонтно-будівельні роботи на Об`єкті (квартирах) Замовника. Додатково звертає увагу на той факт, що ОСОБА_1 було надано в борг відповідачу ОСОБА_2 3000,00 доларів США для купівлі квартири АДРЕСА_1 , де згодом він і проводив ремонтні роботи. ОСОБА_2 повернула борг, але кошти за проведення ремонтних робіт, купівлю побутової техніки, компенсації за купівлю будівельних матеріалів, тощо, не віддала, натомість зазначила, що віддасть борг сестрі а потім проведе остаточний розрахунок. Згодом, відповідач ОСОБА_2 запропонувала позивачу купити квартиру і пояс ля облаштування, продати її та заробити кошти. Таким чином сторони купили квартиру АДРЕСА_2 . ОСОБА_1 належало частини квартири, а відповідачу ОСОБА_2 1/4 частини квартири. Відповідач ОСОБА_2 внесла пайового внеску 4 000.00 доларів США, а позивач - 7 000.00 доларів США. Решту коштів по оплаті за квартири АДРЕСА_2 позивач провів у вигляді взаємозаліку із забудовником, тобто на суму коштів необхідних для повного розрахунку за квартиру ОСОБА_1 надавав забудовнику послуги по виготовленню та монтажу освітлювальних приладів в селі Горенка, виготовлення та монтаж спортивного майданчика (спорт Стріт) в селі Горенка, виготовлення та монтаж дитячого майданчика і пісочниці на прибудинковій території будинку АДРЕСА_3 . У відповідності із домовленістю та договором, позивач почав закуповувати будівельні матеріали та проводити ремонтні роботи у квартирі АДРЕСА_2 . Після проведення ремонтних робіт та облаштування квартири АДРЕСА_2 , у забудовника мене повідомили про те, що частку квартири позивача було викуплено Універсал банком. Відповідач ОСОБА_2 якимось чином отримала у власність належну позивачу 3/4 частини квартири АДРЕСА_2 . Відповідач ОСОБА_2 не розрахувалася з позивачем у повному обсязі за проведені ремонтні роботи по АДРЕСА_2 та квартирі АДРЕСА_1 , не компенсувала витрати вартості будівельних матеріалів, обладнання, меблів, побутової техніки, витратних матеріалів, тощо, які купувались для проведення ремонтних робіт та облаштування зазначених квартир. Таким чином, ОСОБА_2 не виконує умови договору, не оплачує вартість ремонтних робіт, не оплачує вартість будівельних матеріалів, згідно чеків, квитанцій, тощо, чим наносить ОСОБА_1 матеріальні збитки.Просить суд стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 кошти по оплаті за виконані роботи з ремонту квартири АДРЕСА_1 в розмірі - 159 327,00 грн., кошти по оплаті за виконані роботи з ремонту квартири АДРЕСА_2 в розмірі - 75 528,00 грн., компенсацію вартості будівельних матеріалів, обладнання, меблів, побутової техніки, сантехніки, витратних матеріалів, тощо, які купувались для проведення ремонтних робіт та облаштування квартири АДРЕСА_1 в розмірі - 185 252,00 грн., компенсацію вартості будівельних матеріалів, обладнання, меблів, побутової техніки, сантехніки, витратних матеріалів, тощо, які купувались для проведення ремонтних робіт та облаштування квартири АДРЕСА_2 в розмірі - 84 177,00 грн., пеню в загальному розмірі - 43 430,24 грн., 3% річних за користування грошовими коштами в розмірі - 20 102,28 грн., інфляційні збитки в розмірі -50485,83 грн. та сплачений судовий збір в розмірі 6183,03 грн.

Ухвалою суду від 19.11.2021 року було відкрито провадження по справі та призначено розгляд за правилами загального позовного провадження.

До суду від відповідачки ОСОБА_2 надходила зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 про стягнення коштів. Зустрічний позов обґрунтовувала тим, що будь-яких договорів на проведення ремонту між Позивачем та Відповідачем, Відповідач не підписувала, договори про проведення ремонту від 03.07.2017 р., та 25.12.2018 р., є відвертою підробкою, про що Відповідач подав відповідну заяву до правоохоронних органів, отримав талон-повідомлення єдиного обліку № 10148. Як видно з матеріалів справи, жодних актів приймання-передачі виконаних робіт між Позивачем та Відповідачем не підписувалось. Певні види робіт з ремонту (укладання, плитки, розведення електрики) квартир, що розташовані за адресами: АДРЕСА_4 , та АДРЕСА_5 , що становить близько 25% загальних робіт з ремонту, дійсно були виконані ОСОБА_1 . Вказані роботи виконувались ним на підставі усної домовленості та на його вимогу, Відповідач проводила поетапну їх оплату готівкою. Відповідач розрахувалась з Позивачем в повному обсязі і до початку 2021 року жодних претензій він не мав. У 2017році Відповідачем було укладено попередній договір купівлі-продажу квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_5 . 01.10.2019року у Відповідача виникло право власності на 1/4 частину вказаної квартири, Позивача - на 3/4. Згодом з?ясувалось, що Позивач має величезний борг за кредитом в АТ`Універсал банк». Фінансова установа, маючи на меті повернення боргу, звернуло стягнення на майно боржника - ОСОБА_1 і 30.09.2020 року стало власником 3/4 частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_5 . Розуміючи, що користування та розпорядження квартирою, що перебуває у спільній частковій власності з банком не є можливим, Відповідач провела переговори з представниками Універсал банку. Внаслідок цих переговорів досягли згоди про придбання Відповідачем 3/4 частини належної їм квартири і 12.03.2021 року шляхом укладання договору купівлі-продажу, Відповідач викупила у банку належну їм частку. ОСОБА_2 стала власником квартири за адресою: АДРЕСА_5 .

Ухвалою суду від 19.05.2023 року було відмовлено ОСОБА_2 у прийнятті зустрічного позову.

Ухвалою суду від 24.07.2023 року було закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Відповідачка в судове засідання не з`явилась, про час і місце слухання справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

З`ясувавши повно та всебічно обставини, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що 03.07.2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір на проведення ремонтно-будівельних робіт в квартирі АДРЕСА_1 .

Пунктом 1.1. вказаного Договору встановлено, що Виконавець зобов?язується з завданням Замовника провести ремонтно-будівельні роботи, а Замовник оплатити у повному обсязі такі роботи з ремонту квартири АДРЕСА_1 , (далі за договором - Об?єкт). Проведення комплексу ремонтно - будівельних робіт Виконавець проводить власними та залученими силами, з використанням власних матеріалів та засобів. Замовник зобов?язується компенсувати вартість будівельних матеріалів, обладнання, меблів, витратних матеріалів, тощо, які купує Виконавець, для проведення ремонтних робіт та облаштування квартири.

Замовник зобов?язується компенсувати вартість будівельних матеріалів, обладнання, меблів, витратних матеріалів, тощо, які купує Виконавець, для проведення ремонтних робіт та облаштування квартири. (пункт 1.2. Договору).

Вартість ремонтно-будівельних робіт зазначається в кошторисі, та/або підтверджується фіскальними чеками, квитанціями, видатковими накладними, товарними чеками, тощо. (пункт 2.1. Договору).

Оплата вартості ремонту Об?єкта проводиться шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок Виконавця або у готівковому порядку із обов?язковим складанням розписки про отримання розрахунку за виконані роботи на протязі 14 календарних днів після повідомлення Виконавцем Замовника про необхідність оплати за виконану роботу. (пункт 2.3. Договору).

Виконавець зобов?язується провести ремонт Об?єкта протягом 18 календарних місяців з моменту підписання договору або отримання передоплати. (пункт 3.1. Договору).

Згідно ОСОБА_3 на виконані роботи в АДРЕСА_4 , було встановлено, що вартість ремонтно-будівельних робіт у квартирі становить 159 327,00 грн.

22.12.2018 року між ОСОБА_4 , ОСОБА_5 з однієї сторони, та ОСОБА_2 , ОСОБА_1 з другої сторони, було укладено Договір №12 про спільну діяльність у будівництві багатоповерхового житлового будинку, за умовами якого після завершення будівництва ОСОБА_2 набуває у власність 1/4 частину житлового приміщення за адресою АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 3/4 частини житлового приміщення за адресою АДРЕСА_3 .

25.12.2018 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено договір на проведення ремонтно-будівельних робіт в квартирі АДРЕСА_2 .

Пунктом 1.1. вказаного Договору встановлено, що «Сторона 2» зобов?язується з завданням Замовника провести ремонтно-будівельні роботи, а «Сторона 1» оплатити у повному обсязі такі роботи з ремонту квартири АДРЕСА_2 , (далі за договором - Об?єкт). Проведення комплексу ремонтно - будівельних робіт «Сторона 2» проводить власними та залученими силами. з використанням власних матеріалів та засобів. «Сторона 1» зобов?язується компенсувати вартість будівельних матеріалів, обладнання, меблів, витратних матеріалів, тощо, які купує «Сторона 2», для проведення ремонтних робіт та облаштування квартири.

Перелік ремонтних робіт і їх вартість вказані в Кошторисі, що є невід?ємною частиною цього Договору. «Сторона 1» зобов?язана оплачувати «Стороні 2» понесені ним додаткові роботи та витрати, які не передбачені Кошторисом, за умови надання чеків. видаткових накладних та інших документів, які свідчать придбання товарів, будівельних матеріалів, тощо. (пункт 1.2. Договору).

Вартість ремонтно-будівельних робіт зазначається в кошторисі, та/або підтверджується фіскальними чеками, квитанціями, видатковими накладними, товарними чеками, тощо. (пункт 2.1. Договору).

Вартість матеріалів, запчастин, деталей, трудових витрат, товарів, необхідність в яких виникла в процесі виконання цього Договору, компенсуються «Стороною 1» за вимогою «Сторони 2». «Сторона 1» оплачує роботу «Сторони 2» та використані ним матеріали згідно умов Договору та Кошторису.(пункт 2.2. Договору).

Оплата вартості ремонту Об?єкта проводиться шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок «Сторони 2» або у готівковому порядку із обов?язковим складанням розписки про отримання розрахунку за виконані роботи на протязі 14 календарних днів після повідомлення «Стороною 2» «Сторону 1» про необхідність оплати за виконану роботу. (пункт 2.3. Договору).

Датою оплати є дата зарахування коштів на рахунок «Сторона 2» або передачі готівкових коштів. (пункт 2.4. Договору).

«Сторона 2» зобов?язується провести ремонт Об?єкта протягом 18 календарних місяців з моменту підписання договору або отримання передоплати. (пункт 3.1. Договору).

Згідно ОСОБА_3 на виконані роботи в АДРЕСА_5 , було встановлено, що вартість ремонтно-будівельних робіт у квартирі становить 75 528,00 грн.

Довідкою від 04.09.2019 року підтверджується, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 сплатили 100% вкладу згідно Договору №12 про спільну діяльність у будівництві багатоповерхового житлового будинку.

Згідно Акта приймання-передачі нерухомого майна згідно Договору №12 від 22.12.2018 року про спільну діяльність у будівництві багатоповерхового житлового будинку, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 прийняли для подальшого користування нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_6 .

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №183167966 від 01.10.2019 року, ОСОБА_1 зареєстрував за собою право власності на 3/4 частини квартири АДРЕСА_2 .

Судом встановлено, що на підставі постанови про передачу майна стягувану урахунок погашення боргу, винесеної 10.09.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Лановенко О.О., Акту про передачу майна стягувану у рахунок погашення боргу, складеного 10.09.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Лановенко О.О., право власності на 3/4 частини квартири АДРЕСА_2 перейшло до АТ «Універсал Банк».

30.09.2020 року приватним нотаріусом Ірпінського міського нотаріального округу Київської області було видано АТ «Універсал Банк» свідоцтво про право власності на 3/4 частини квартири АДРЕСА_2 .

У свою чергу, на підставі Договору купівлі-продажу 3/4 частки в праві власності на квартиру, серія та номер 266, виданого 12.03.2021 року приватним нотаріусом Прокопенко Л.В., ОСОБА_2 набула право власності на 3/4 частини квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У статті 11 ЦК України встановлено, що цивільні права та обов`язки виникають, зокрема, з договору.

Відповідно до частини першої статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно зі статтею 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України).

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина перша статті 628 ЦК України).

Відповідно до вимог статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Згідно з частиною першою статті 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

У статті 641 ЦК України визначено, що пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна зі сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття.

Ураховуючи зміст статті 640 ЦК України та залежно від моменту виникнення цивільних прав і обов`язків у сторін договору, законодавець розрізняє договори консенсуальні і реальні. Консенсуальний договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції.

Відповідно до частин першої, третьої статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно з частинами першою та другою статті 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

Згідно із частиною третьою статті 875 ЦК України до договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Умова про предмет договору підряду є істотною. Предметом договору підряду є індивідуалізований результат праці підрядника, на який спрямована узгоджена воля сторін.

Умова щодо предмета договору підряду уточнюється ціною підрядних робіт.

Ціна договору підряду - це грошова сума, належна підрядникові за виконане замовлення. За статтею 843 ЦК України у договорі підряду визначається або конкретна ціна роботи, або способи її визначення. Отже, ціна може бути визначена в тексті договору підряду безпосередньо, або у договорі підряду може зазначатися спосіб визначення ціни. Крім того, ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі, який містить постатейний перелік затрат на виконання робіт та є додатком до договору та його невід`ємною частиною.

За відсутності цих умов ціну може встановити суд на основі звичайно застосовуваних за аналогічні роботи цін з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами.

Відповідно до статті 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів установлюються в договорі підряду. Якщо в договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Таким чином, закріплене у ЦК України визначення договору підряду дає підстави для висновку про те, що це консенсуальний, двосторонній та оплатний договір. Причому консенсуальність договору підряду означає, що він визнається укладеним у момент одержання особою, яка направила оферту, акцепту.

Подібні за змістом правові висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 523/6003/14-ц (провадження № 14-84цс18).

У даній справі спірні правовідносини стосуються сфери виконання підрядних робіт.

Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Наслідки порушення умов договору щодо строків виконаних робіт передбачені частинами другою та третьою статті 849 ЦК України в межах здійснення замовником права перевірки у будь-який час ходу та якості роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.

Зокрема, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.

Згідно з частиною четвертою статті 879 ЦК України оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.

Для правильного вирішення спору, що виник у зв`язку з виконанням договору будівельного підряду необхідно з`ясовувати обставини належного/неналежного виконання як замовником, так і підрядником умов договору підряду, в тому числі і щодо виникнення/не виникнення у замовника права на відмову від договору підряду, яке відповідно до частини другої статті 849 ЦК України не є безумовним і пов`язано із діями підрядника (своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим), та чи належним чином воно (право на відмову) реалізовано (постанова Верховного Суду від 21 грудня 2020 року у справі № 910/14846/19).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

За змістом частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до частини першої статті 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Згідно з частиною четвертою статті 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Відтак, договір підряду складається із двох пов`язаних між собою зобов`язань: 1) правовідношення, в якому виконавець має виконати певну роботу, а замовник наділений правом вимагати виконання цього обов`язку; 2) правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити виконану роботу, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати.

У судовій практиці стосовно акту виконаних робіт, підписаного однією стороною, сталою є правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду України від 02.10.2012 у справі № 23/236, у пункті 6.3 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.12.2019 у справі №910/7446/18, постановах Верховного Суду від 14.07.2021 у справі № 911/1981/20, від 20.04.2021 у справі №905/411/17, від 17.03.2021 у справі №910/11592/19 та інших. Вона полягає в тому, що "передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов`язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт у строк, визначений договором".

Окрім того, Верховний Суд у постанові від 18.08.2021 у справі №910/18384/20 про стягнення плати за виконані підрядні роботи за аналізом норм статей 837, 882 ЦК України дійшов висновку, що нормами чинного законодавства передбачено обов`язок замовника здійснити оплату фактично виконаних підрядником робіт.

Так, на підтвердження виконання ОСОБА_1 ремонтних робіт, в матеріалах справи відсутні акти про приймання-передачу виконаних робіт на виконання договорів на проведення ремонтних робіт від 03.07.2017 року та 25.12.2018 року, що позбавляє можливості суд встановити, чи взагалі такі роботи виконувались.

Таким чином, для встановлення наявності підстав для оплати робіт за договором підряду, необхідний оформлений акт прийняття - передачі робіт, підписаний сторонами, або однією стороною договору (підрядником).

Отже, предметом доказування в даній справі є обставини, які засвідчують фактичне виконання позивачем робіт, обсяг і вартість цих робіт та наявність/відсутність у відповідача обов`язку прийняти і оплатити ці роботи чи їх частину.

Слід зазначити, що сторонами ані у Договорі на проведення ремонтних робіт від 03.07.2017 року, ані у Договорі на проведення ремонтних робіт від 25.12.2018 року, не було погоджено обсягу робіт, які повинні були виконуватися ОСОБА_1 . Також обсяг виконаних робіт сторонами не погоджувався у додаткових угодах.

Крім того, квитанції, долучені до матеріалів справи, не підтверджують того, що такі витрати проводились позивачем по укладеним договорам на проведення ремонтних робіт від 03.07.2017 року та 25.12.2018 року. Також, долучені квитанції не доводять факту виконання ОСОБА_1 ремонтних робіт у квартирі АДРЕСА_1 та у квартирі АДРЕСА_2 .

Більш того, більшість квитанцій, що містяться в матеріалах справи є поганої якості, з яких неможливо встановити на яку суму та на що були сплачені кошти.

Також слід зазначити, що Кошториси до договорів від 03.07.2017 року та 25.12.2018 року не містять дати складання, зальної суми, а також підписів сторін.

Слід також взяти до уваги, що квартира АДРЕСА_2 перебувала у співвласності позивача та відповідача.

За таких обставин, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами факту виконання ОСОБА_1 ремонтних робіт за договорами на проведення ремонтних робіт від 03.07.2017 року та 25.12.2018 року, не доведено наявність підстав для стягнення з ОСОБА_2 оплати за ремонтні роботи та компенсації вартості будівельних матеріалів, обладнання, меблів, побутової техніки, сантехніки, витратних матеріалів, тощо.

Відповідно до статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Водночас, за змістом ч. 2 ст. 625 ЦК України нарахування інфляційних витрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Статтею 546 ЦК України передбачено, що виконання зобов`язань може забезпечуватись згідно з договором неустойкою, яку боржник повинен сплатити в разі неналежного виконання зобов`язань.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно зі ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Зважаючи на те, що судом не встановлено підстав для стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошових коштів по оплаті за виконані роботи та компенсації вартості будівельних матеріалів, обладнання, меблів, побутової техніки, сантехніки, витратних матеріалів, тощо, то відсутні підстави для стягнення пені, 3% річних за користування грошовими коштами та інфляційних збитків.

Отже, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів є необгрунтованими, недоведеними належними і допустимими доказами, відтак до задоволення не підлягають в новному обсязі.

В силу положень ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 82, 141, 259, 263 - 265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України,-

в и р і ш и в :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів - відмовити.

Повний текст судового рішення складено 03.01.2025 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: Я.В. Шестопалова