УХВАЛА

10 січня 2025 року

м. Київ

справа № 643/12963/23

провадження № 61-17328ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулька Б. І.

розглянув касаційну скаргу Харківської міської ради на заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 11 квітня 2024 року тапостанову Харківськогоапеляційного суду від 21 листопада 2024 року у справі за позовом

ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту проживання разом зі спадкодавцем та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Московського районного суду м. Харкова від 11 квітня 2024 року

позов ОСОБА_1 задоволено.

Встановлено факт постійного проживання ОСОБА_1 разом зі спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою:

АДРЕСА_1 .

Визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру, загальною

площею 48,4 кв. м, житловою площею 27,8 кв. м, що розташована за адресою:

АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом

після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою Харківськогоапеляційного суду від 21 листопада 2024 року

(повний текст складено 25 листопада 2024 року) апеляційну скаргу Харківської

міської ради залишено без задоволення. Заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 11 квітня 2024 року залишено без змін.

26 грудня 2024 року до Верховного Суду через систему «Електронний суд»

Харківською міською радою подано касаційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення, ухвалити нове про відмову у задоволенні позовних

вимог ОСОБА_1 .

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції

до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки

у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Разом з тим, у касаційній скарзі заявником порушено клопотання про відстрочення сплати судового збору з посиланням на те, що Харківська міська рада є бюджетною організацією і виділення коштів на судовий збір потребує більш тривалого терміну.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій

цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення

його розміру або звільнення від його сплати юридичної особи є врахування судом

її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того,

що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору

у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Всупереч вказаному, заявником не надано жодних доказів та не наведено

достатніх доводів, які б давали підстави для відстрочення сплати судового збору, відповідно до положень статті 136 ЦПК України, що відповідає статті 6 Конвенції

про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Таким чином, клопотання Харківської міської ради про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Відмова у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору

за подання касаційної скарги не може вважатися обмеженням доступу до суду

у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

У зв`язку з наведеним, заявникові за подання касаційної скарги до Верховного Суду необхідно сплатити судовий збір.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір»

судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму

для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року,

в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб

був встановлений у розмірі 2 684,00 грн.

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України

«Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру (встановлення факту проживання разом зі спадкодавцем), яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму

для працездатних осіб.

У підпункті 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру

(визнання права власності в порядку спадкування за законом), яка подана

фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову,

але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою

цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України

«Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви

про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору

становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви

в розмірі оспорюваної суми,таким чином (6 323,60 грн*200% *0,8 = 10 117,76 грн).

Отже, ураховуючи характер спору заявникові необхідно сплатити судовий збір

за подання касаційної скарги у розмірі 10 117,76 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК

у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати

докази про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу,

а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Керуючись статтями 136,185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання Харківської міської ради про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу Харківської міської ради на заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 11 квітня 2024 року тапостанову Харківськогоапеляційного суду від 21 листопада 2024 року залишити без руху.

Надати Харківській міській раді для усунення недоліків касаційної скарги строк тривалістю 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Б. І. Гулько