Провадження № 2-п/638/180/24
УХВАЛА

Іменем України

09 січня 2025 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Латки І.П.,

за участю секретаря судового засідання Мяснянкіної Г.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 25 вересня 2024 року у справі № 638/12271/24 за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

27 листопада 2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 25 вересня 2024 року у справі № 638/12271/24 за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заява мотивована тим, що ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, оскільки всі повістки про розгляд справи надсилались на адресу АДРЕСА_1 , за якою відповідач не проживає та не зареєстрований, оскільки він проживає за адресою: АДРЕСА_1 . На переконання відповідача, саме по собі неналежне повідомлення про розгляд справи істотно порушило принцип рівності сторін, призвело до того, що сторона відповідача була позбавлена можливості приймати участь у розгляді вищезазначеної справи та відповідач був позбавлений можливості надати до суду заперечення проти заявленого позову і надати докази на підтвердження заперечень на позовні вимоги.

Крім того, як зазначає відповідач, суд стягнув заборгованість поза межами строку позовної давності, а саме за період з 01 серпня 2015 року до 28 лютого 2022 року, а також без надання належної оцінці документам доданим до позовної заяви, зокрема Анкеті-заяві та іншим копіям документів, які не можуть бути прямим доказом заборгованості за кредитним договором.

Відповідач зазначає, що про заочне рішення дізнався випадково з Єдиного державного реєстру судових рішень, копію заочного рішення так і не отримував. Що стосується попереднього представника, то співпраця з ним була припинена.

ОСОБА_1 просив суд скасувати заочне рішення від 25 вересня 2024 року у справі № 638/12271/24 за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

У грудні 2024 року АТ «Акцент-Банк» подало заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в яких просило відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

В судове засідання сторони не з`явилися, представник позивача Мальований В.В. та представник відповідача Стрілець Олена Михайлівна надали заяви про розгляд заяви за їх відсутністю.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення з доданими до неї документами, а також матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення заяви з наступних підстав.

Судом встановлено, що у липні 2024 року АТ «Акцент-Банк» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в якому просило суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 25 грудня 2015 року у розмірі 94888,31 грн та судові витрати.

Заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 вересня 2024 року у справі № 638/12271/24 позовні вимоги Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 25 грудня 2015 року (заборгованість за кредитом) у розмірі 58096,82 грн, у задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Стягнуто з відповідача на користь позивача судовий збір в сумі 1853,94 грн.

Згідно статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, обов`язковою умовою скасування заочного рішення є одночасне існування двох обставин: 1) неявка відповідача в судове засідання та неподання відзиву на позовну заяву з поважних причин, та 2) істотне значення доказів, на які посилається відповідач, для правильного вирішення справи.

Щодо поважності причин неявки відповідача в судове засідання та неподання відзиву на позовну заяву, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Однією з основних гарантій права сторони на судовий захист є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (стаття 129 Конституції України).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Зокрема, у пункті 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак Суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати статті 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою (див. Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany).

У зв`язку із цим, розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки є порушенням статті 129 Конституції України та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 31 січня 2023 року по справі №693/812/21.

З матеріалів справи вбачається, що судова повістка-повідомлення про судове засідання, призначене на 25 вересня 2024 року, була надіслана ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , та повернулися до суду неврученою з причин: «адресат відсутній за вказаною адресою».

При цьому, відповідно до відповіді № 680727 від 08.07.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, місце проживання ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, ОСОБА_1 не з`явився в судове засідання, не зміг заявити про застосування наслідків пропуску позовної давності, надати пояснення та заперечення по суті позовних вимог, з поважних причини, оскільки не був обізнаний про розгляд справи судом.

Щодо істотного значення доказів, на які посилається відповідач, для правильного вирішення справи, суд зазначає наступне.

Як на підставу для перегляду заочного рішення, відповідач посилається на те, що судом не надано належної оцінці документам доданим до позовної заяви, а також на те, що позивачем пропущено строк позовної давності щодо частини позовних вимог.

З цього приводу суд зазначає, що обставини, на які посилається відповідач щодо суті позовних вимог є суттєвими і не повною мірою були досліджені в судовому засіданні, оскільки відповідач, будучи необізнаним про розгляд справи судом, не зміг скористатися своїми правами, передбаченими ст. 43 ЦПК України, зокрема, не зміг заявити про застосування наслідків пропуску позовної давності.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що відповідач не з`явився в судове засідання та не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, а докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, суд скасовує заочне рішення та, враховуючи те, що справа є малозначною відповідно до вимог закону, призначає справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін про судове засідання.

Керуючись ст. 287, 288 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 25 вересня 2024 року у справі № 638/12271/24 за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Скасувати заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 вересня 2024 року по справі № 638/12271/24 за позовом за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, передбаченого статтями 274-279 ЦПК України у відкритому судовому засіданні на 30 січня 2025 року о 09 год. 30 хв. в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова, розташованому за адресою: м. Харків, проспект Перемоги, буд. 52-В.

Повідомити сторін про судове засідання.

Встановити відповідачу строк п`ятнадцять днів з дня вручення цієї ухвали, протягом якого він має право подати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду відповідачі зобов`язані надіслати (вручити) іншим учасникам справи копію відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити відповідачу, що в разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішить справу за наявними матеріалами.

Встановити позивачу строк сім днів з дня отримання копії відзиву, протягом якого він має право подати суду відповідь на відзив, передбачену ст. 179 ЦПК України, до якої застосовуються правила, встановлені частинами третьою-п`ятою ст. 178 ЦПК України. Одночасно з поданням суду відповіді на відзив позивач зобов`язаний надіслати (вручити) її копію та копії доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу строк сім днів з дня отримання відповіді на відзив, протягом якого він має право подати суду заперечення, передбачене статтею 180 ЦПК України, до якого застосовуються правила, встановлені частинами третьою-п`ятою ст. 178 ЦПК України. Одночасно з надісланням (наданням) заперечень до суду відповідачі зобов`язані надіслати (вручити) іншим учасникам справи копію заперечень та доданих до нього документів.

Роз`яснити учасникам справи про наявність у них прав та обов`язків, визначених статтями 43, 44, 49 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду в порядку, визначеному ст. 212 ЦПК України.

Повідомити учасникам справи, що Дзержинський районний суд м. Харкова має технічну можливість провести судове засідання в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою програмного забезпечення https://vkz.court.gov.ua/.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за вебадресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/на Офіційному вебпорталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.П. Латка