Справа № 461/80/25
Провадження № 2/461/707/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.01.2025 року. м. Львів.

Суддя Галицького районного суду м. Львова Юрків О.Р., розглянувши матеріали позовної заяви адвоката Герасимчука Олега Олександровича (адреса: 21021, Вінницька область, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 77/28) в інтересах ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Адвокат Герасимчук О.О. звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, з підстав викладених у фабулі позову.

Вивчивши позовну заяву, вважаю, що така підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з ч. 5 ст. 175 ЦПК України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Позовну заяву про розірвання шлюбу підписано адвокатом позивачки ОСОБА_3 , який діє на підставі ордеру № 1174726, виданого 01.01.2025 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

З даної норми Сімейного кодексу України вбачається, що право на пред`явлення позову про розірвання шлюбу має лише один з подружжя та волевиявлення особи, щодо розірвання шлюбу є її індивідуальним бажанням, яке залежить від обставин, що склалися під час спільного проживання у шлюбі і має виражатися самостійно у певних діях, зокрема подання позову про розірвання шлюбу. Тобто, право на подачу позову про розірвання шлюбу є особистим правом подружжя та не підлягає передорученню.

У п. 15 постанови Пленуму Верховного суду України № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року зазначено, що сімейне законодавство не передбачає можливості розірвання шлюбу представником одного з подружжя або їх обох за довіреністю останніх, а правила ЦК про представництво, довіреність і доручення на ці правовідносини не поширюються.

Заборона подання позовної заяви про розірвання шлюбу представником одного з подружжя, чітко випливає з ч. 1 ст. 110 СК України та із самої суті спору, не виключає участі представника сторін, насамперед позивача у розгляді справи про розірвання шлюбу.

Тобто, представник позивача не може сам підписати позовну заяву про розірвання шлюбу, однак може представляти інтереси позивача чи відповідача.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, зважаючи на спеціальну норму СК України, встановивши відсутність підстав для представництва ОСОБА_3 інтересів ОСОБА_1 у справі про розірвання шлюбу, приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху.

Суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Враховуючи викладене, позивачу для усунення недоліків необхідно надати суду позовну заяву в новій редакцій, яка за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України із дотриманням порядку подання визначеного ст. 110 СК України у кількості екземплярів, що відповідає кількості учасників справи.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, ст. 110 СК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву адвоката Герасимчука Олега Олександровича (адреса: 21021, Вінницька область, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 77/28) в інтересах ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 10-ти денний строк, з дня отримання ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, а саме:

- надати суду позовну заяву в новій редакцій, яка за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України із дотриманням порядку подання визначеного ст. 110 СК України, тобто з підписаною Жовківською Галиною Іванівною у кількості екземплярів, що відповідає кількості учасників справи.

У випадку невиконання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовна заява буде вважатись неподаною та повернена позивачці.

Залишення позовної заяви без руху не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя О.Р.Юрків.