У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Бедьо В.І., за участі секретаря судового засідання Молдован Д.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в залі суду у місті Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

19.08.2024 року ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 13 вересня 2024 року відкрито провадження за вищезазначеним позовом за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін та призначено судовий розгляд на 10 жовтня 2024 року.

У судове засідання 10.10.2024 року, 25.11.2024 року, 13.12.2024 року сторони не з`явилися.

Ухвалою суду від 25 листопада 2024 року судовий розгляд справи відкладено на 13 грудня 2024 року, явку позивача визнано обов`язковою.

Так, в судове засідання представник позивача повторно не забезпечив явку позивача, хоча був належним чином повідомлений про місце, дату та час розгляду справи.

23 жовтня 2024 року від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності сторони

06.12.2024 року від представника позивача ОСОБА_3 до суду надійшло клопотання, в якому просить розгляд даної справи, що призначено на 13.12.2024 рік, 09 год 25 хв. забезпечити в режимі відеоконференції.

30 грудня 2024 року від відповідача надійшла заява про визнання позову.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

У відповідності до ст. 128 ЦПК України, суд вправі визнати явку сторони обов`язковою в судове засідання. При цьому, п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України вказує, що учасники справи зобов`язані з`являтися у судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Ч. 5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 27.05.2020 року у справі №9901/11/19 вказала, що у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

У розумінні процесуального законодавства України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи.

Загальнообов`язкові процесуальні правила, зокрема, викладені у ст.223 ЦПК України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження. Частина п`ята статті 223 ЦПК України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (див. наприклад рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Таким чином, враховуючи те, що позивача, явка якого визнана судом обов`язковою, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання, повторно не з`явився в судові засідання , про причини своєї неявки суд не повідомив, і його неявки перешкоджають подальшому розгляду справи, суд дійшов висновку про наявність правової підстави для залишення вказаної позовної заяви без розгляду на підставі ч. 5 ст. 223, п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, тобто у зв`язку із повторною неявкою позивача в судове засідання.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 3ст. 257 ЦПК України).

Керуючись ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 258-260, 279, 353-354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Роз`яснити стороні позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Суддя: В.І.Бедьо