Справа № 186/278/24
Провадження № 2-п/0186/1/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 січня 2025 року м. Шахтарське

Першотравенський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Кривошеї С.С.

при секретарі Кравченко А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Хворост Дарії Михайлівни, заінтересована особа Акціонерне товариство «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» про перегляд заочного рішення у справі №186/278/24,

В С Т А Н О В И В:

Представник заявника ОСОБА_1 адвокат Хворост Дарія Михайлівна звернулась до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з заявою про перегляд заочного рішення ухваленого Першотравенським міським судом Дніпропетровської області 08 травня 2024 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування заяви адвокат Хворост Д.М. зазначила, що заочним рішенням Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 08.05.2024 року у справі №186/278/24 було стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» заборгованість за кредитним договором №901 від 22 листопада 2018 року станом на 01 січня 2024 року в сумі 32016,71 грн. та кредитним договором №0 від 21 жовтня 2020 року станом на 01 січня 2024 року в сумі 77566,86 грн., а також судовий збір в розмірі 2422,40 грн.

25.09.2024 року адвокат Хворост Д.М. направила до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області заяву в якій просила надати можливість ознайомитись з матеріалами справи та видати копію заочного рішення. 26.09.2024 року адвоката Хворост Д.М. додано до картки справи в підсистемі «Електронний суд» а відтак саме 26.09.2024 року відповідач ознайомилась із матеріалами справи включаючи заочне рішення. Таким чином відповідач копію рішення отримала саме 26.09.2024 року.

Також зазначила, що при ухваленні рішення суд керувався доказами які надав позивач зокрема: заявою №901 від 22.11.2018, паспортом споживчого кредиту від 22.11.2018, Заявою на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб від 20.10.2020, Публічну пропозицію АТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі ДКБО).

Позивачем у цій справі надано в якості доказу копію примірнику публічну пропозицію АТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, але дані докази не доводять, що відповідач розумів та ознайомився і погодився з ними, підписуючи Заяву а приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб по договору №0 від 20.10.2020 року та виписками по рахунках.

Крім того, роздруківка із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування, що не спростовано позивачем при розгляді справи.

Надані позивачем ДКБО з огляду на їх мінливий характер не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником.

Відповідач із заочним рішенням суду не згодна та вважає, що існують підстави для його перегляду, оскільки з моменту відкриття провадження по вказаній справі ОСОБА_1 не отримувала ні повісток, ні копії позовної заяви банку. Не подавала відзив так як не знала про те, що справа розглядається в суді. Оскільки жодної судової повістки відповідачка не отримувала, вона не була обізнана про розгляд цивільної справи №186/278/24.

Відповідач вважає позовні вимоги банку необґрунтованими та недоведеними, не погоджується із розміром заборгованості за кредитним договором оскільки погашала заборгованості по кредитам і дані суми не відображені у позовних вимогах позивача.

Відповідачка після відкриття провадження у справі погашала в добровільному порядку заборгованість за кредитними договором, а позивач зловживаючи своїми процесуальними правами не повідомив суд про часткову оплату заборгованості.

Відтак судом не в повному обсязі встановлені обставини справи які впливають на суму заборгованості а відтак і на рішення суду.

Відповідно до виписки за кредитними договорами №901 від 22.11.2018 року та №0 від 21.10.2020 року, ОСОБА_1 частково погашала заборгованість, яка не врахована позивачем при поданні позову, а саме: 08.04.2024 року ОСОБА_1 внесено 10 000,00 грн. на погашення заборгованості по договору №901 від 21.06.2022 року; 25.04.2024 року ОСОБА_1 внесено 2 500,00 грн на погашення заборгованості по договору №901 від 21.06.2022 року; 08.04.2024 року ОСОБА_1 внесено 30 000,00 грн на погашення заборгованості по договору №0 від 27.06.2022 року; 25.04.2024 року ОСОБА_1 внесено 2 500,00 грн на погашення заборгованості по договору №0 від 27.06.2022 року.

Позов до суду було подано 14.02.2024 року, враховуючи, що відповідачка не знала і не здогадувалась про наявність у суді справи про стягнення з неї заборгованості, ні доказів сплати, ні своїх заперечень вона надати не змогла.

Тобто заборгованість за кредитним договором №901 від 22.11.2018 року має бути зменшена на 12500,00 грн, а за кредитним договором №0 від 21.10.2020 року на суму 32500 грн., а загальна сума стягнення має бути зменшена на 45 000,00 грн.

Враховуючи вищевикладене, адвокат Хворост Д.М. просить суд скасувати заочне рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 08 травня 2024 року у справі №186/278/24 за позовом Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

У судове засідання заявниця ОСОБА_1 та її представник адвокат Хворост Дарія Михайлівна не з`явились, адвокат Хворост Д.М. надала заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності заявниці, заявлені вимоги підтримала у повному обсязі.

Представник позивача Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Згідно ч.1 ст.287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали справи, надані докази, суд приходить до наступних висновків.

Статтею 288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

У своїй заяві про перегляд заочного рішення адвокат Хворост Д.М. посилається на необізнаність відповідачки ОСОБА_1 про судові засідання, оскільки остання не була повідомлена про такі.

Відповідно до ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Як встановлено судом, після отримання позовної заяви, судом за допомогою системи «Електронний суд» було перевірено місце реєстрації відповідачки ОСОБА_1 .

Згідно відповіді з Єдиного демографічного реєстру №461381 від 23.02.2024 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована по АДРЕСА_1 .

23.02.2024 року Першотравенським міським судом Дніпропетровської області ухвалою було витребувано з Міністерства соціальної політики України відомості з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб стосовно відповідачки ОСОБА_1 .

Відповідно до інформації наданої Міністерством соціальної політики України, станом на 04 березня 2024 року в Єдиній інформаційній базі даних про внутрішньо переміщених осіб, відомості про ОСОБА_1 відсутні.

Ухвалою судді від 20.03.2024 року було відкрито провадження та визначено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У зв`язку з не встановленням судом місця проживання відповідачки ОСОБА_1 на підконтрольній території України, остання викликалась до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Отже, вищевказані матеріали справи свідчать про те, що відповідачка була належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, проте у судове засідання не з`являлась, про причини неявки суд не повідомляла, відзиву не подавала.

Щодо решти доводів представника відповідача, суд зазначає наступне.

Як зазначає адвокат Хворост Д.М. відповідачка під час розгляду справи судом, добровільно сплатила частину заборгованості по кредитним договорам №901 від 22 листопада 2018 року та №0 від 21 жовтня 2020 року (08.04.2024 року та 25.04.2024 року) на загальну суму 45000,00 грн.

При цьому, як вбачається з заочного рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 08.05.2024 року, судом було стягнуто з відповідачки заборгованість за кредитними договорами №901 від 22 листопада 2018 року та №0 від 21 жовтня 2020 року станом на 01 січня 2024 року.

Тобто, часткове погашення кредитної заборгованості відповідачкою після 01.01.2024 року не має істотного значення для правильного вирішення справи, а суми сплачені в рахунок часткового погашення заборгованості можуть бути враховані під час примусового виконання рішення суду.

Тобто, наявність одночасно двох умов для скасування заочного рішення судом не встановлена.

Суд роз`яснює представнику відповідача його право на оскарження заочного рішення суду в загальному порядку встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

За змістом ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Таким чином, представник відповідача не зазначила суду достатніх підстав, які б свідчили про доцільність скасування заочного рішення суду від 08.05.2024 року.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з урахуванням наведених представником підстав для скасування заочного рішення, необхідно залишити заяву про перегляд заочного рішення суду без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Хворост Дарії Михайлівни, заінтересована особа Акціонерне товариство «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» про перегляд заочного рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області у справі №186/278/24 за позовом Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України, протягом тридцяти днів. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: С.С. КРИВОШЕЯ