Справа № 296/214/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 січня 2025 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Пилипюк Л. М., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про виділення частки майна в натурі,

В С Т А Н О В И Л А:

08 січня 2025 року до Корольовського районного суду міста Житомира надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про виділення частки майна в натурі.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивачі заявляють такі вимоги: виділити в натурі ОСОБА_1 та ОСОБА_6 46/100 частки у домововолодінні загальною площею 108,9 м? за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 3-1 веранда площею 5,90 м?, вартістю 66 188,00 гривень; 3-2 кухня площею 14,30 м?, вартістю 160 422,00 гривень; 3-3 вітальня площею 10,40 м?, вартістю 116 671,00 гривень; 3-4 кімната площею 20,10 м?, вартістю 236 707,00 гривень, що складає 50,70 м? загальної площі, з яких 30,5 м? житлова площа, а також виділити господарські будівлі та споруди: сарай з погрібом, вартістю 104 264,00 гривень; 46/100 частини огорожі, вартістю 5 260,00 гривень.

Ціна позову 689 512,00 гривень.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку про наявність підстав для залишення її без руху, з огляду на таке.

Частиною першою статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту ухвали ЦПК України) встановлено, що в позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Крім того, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_6 спільно звернулись до суду з позовом та заявляють на вирішення суду спільну вимогу про виділення їм в натурі 46/100 ідеальної частки нерухомого майна. У своїй позовній заяві позивачі вказують, що кожній з них належить по 23/100 ідеальні частки спірного нерухомого майна.

Разом з тим, установлено, що обґрунтування позовної заяви суперечить заявленій позовній вимозі. Так, у своїй позовній заяві позивачі вказують, що технічна можливість виділу в натурі належної їм частки в домоволодінні підтверджено висновком будівельно-технічної експертизи № 676/12-2023 від 18 грудня 2023 року. За результатами проведеної будівельно-технічної експертизи запропоновано один можливий варіант виділу 46/100 частки позивачів спірного будинковолодіння з відхиленням від ідеальних часток співвласників по площі житлового будинку і по вартості будівель.

Далі позивачі зазначають, що в разі виділу їм відповідних приміщень житлового будинку їхня частка фактично збільшується та становитиме 48/100 частки житлового будинку. Позивачі повідомляють про готовність компенсувати відповідачам в ході розгляду справи відступ від ідеальних часток в розмірі 24 490 гривень. Однак, в прохальній частині позову позивачі просять виділити не 48/100, а 46/100 частки домоволодіння, тобто ідеальну частку майна. Крім того, позовна заява не містить обґрунтування про те, яким чином можуть змінитися ідеальні частки в нерухомому майні кожного зі співвласників, зокрема відповідачів, та яким чином має бути здійснена компенсація кожному з них за відступ від ідеальної частки після виділу (поділу).

Таким чином, позовна заява містить суперечливі дані, а тому позивачам належить уточнити яку саме частку спірного будинковолодіння вони просять виділити в натурі, чи буде виділена частка такою, що змінює розмір їхньої ідеальної частки в майні, та які саме суми компенсації за відступ від ідеальних часток співвласників належатимуть кожному з відповідачів.

Варто звернути увагу, що висновок будівельної експертизи, який долучений до позовної заяви, містить вказівку про неможливість встановлення складу будинковолодіння, відповідно до якого проводився розрахунок ідеальних (первинних) часток співвласників в зв`язку зі зміною складу будинковолодіння. Експертом встановлено зміну загальної та житлової площі будинку в період з 2004 року по 2022 рік, склад будинковолодіння (перелік належних будівель) зазнали змін.

Визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Оскільки учасники спільної часткової власності мають право власності на зазначене майно пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен виділити його співвласнику таку частину житлового будинку та нежитлових будівель, яка відповідає розміру та вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі.

У тих випадках, коли в результаті виділу співвласнику передається частина житлового будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст.185 ЦПК України).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3 ст.185 ЦПК України).

Керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про виділення частки майна в натурі - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК