УХВАЛА

06 січня 2025 року

м. Київ

справа № 450/4010/13-ц

провадження № 61-16745ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пархоменка П. І., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Львівського апеляційного суду від 14 жовтня 2024 року

у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки,

УСТАНОВИВ:

1. 07 грудня 2024 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Львівського апеляційного суду від 14 жовтня 2024 року (повне судове рішення складене 24 жовтня 2024 року) у цивільній справі № 450/4010/13-ц.

2. Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

І. Щодо сплати судового збору

3. В порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) до касаційної скарги не додано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону. Натомість додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1 211,20 грн, що не відповідає ставці цього збору, встановленій Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон від 08 липня 2011 року № 3674-VI).

4. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI).

5. У даній справі ОСОБА_1 оскаржує постанову суду апеляційної інстанції, якою скасовано рішення суду першої інстанції та задоволено позовні вимоги в частині стягнення з нього заборгованості за кредитним договором у розмірі 210 266,98 грн. В рахунок погашення цієї заборгованості звернуто стягнення на предмет іпотеки.

6. З позовом Публічне акціонерне товариство «Астра Банк», правонаступниками якого є Акціонерне товариство «Дельта Банк», Акціонерне товариство «Альфа Банк, Акціонерне товариство «Сенс Банк», звернулося до суду у жовтні 2013 року.

7. За змістом підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI (в редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

8. Згідно зі статтею 8 Закону України від 06 грудня 2012 року № 5515-VI «Про Державний бюджет України на 2013 рік» мінімальна заробітна платау місячному розмірі з 01 січня 2013 року становила 1 147,00 грн.

9. Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

10. З урахуванням наведеного судовий збір за подання цієї касаційної скарги становить 4 205,34 грн (із розрахунку: ціна позову в оскаржуваній частині 210 266,98 грн х 1% х 200%)

11. Натомість ОСОБА_1 сплатив 1 211,20 грн, на підтвердження чого до касаційної скарги додав квитанцію.

12. За таких обставин ОСОБА_1 має доплатити судовий збір у розмірі 2 994,14 грн та надати суду відповідний документ про його доплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

IІ. Щодо змісту касаційної скарги

13. За змістом пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК у касаційній скарзі повинні бути зазначені відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

14. Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей (частина восьма статті 14 ЦПК).

15. ОСОБА_1 не вказав у касаційній скарзі про наявність або відсутність у нього електронного кабінету. Від обов`язку зазначити у касаційній скарзі такі відомості не звільнений, бо подав цю скаргу поштою.

16. За змістом пунктів 4 і 6 частини другої статті 392 ЦПК у касаційній скарзі повинно бути зазначено не тільки рішення (ухвалу), що оскаржується, але й клопотання особи, яка подає скаргу.

17. У прохальній частині касаційної скарги ОСОБА_1 просить скасувати постанову Львівського апеляційного суду від 14 жовтня 2024 року, проте не викладає вимоги до суду касаційної інстанції відповідно до його повноважень з урахуванням положень статті 409 ЦПК.

18. Визначення судових рішень, які є предметом касаційного оскарження, та формулювання клопотання (процесуальної вимоги) має істотне значення як при вирішенні питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) та і під час касаційного розгляду.

ІІІ. Щодо підстав касаційного оскарження

19. У відповідності до частини другої статті 389 ЦПК підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

20. Згідно з пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

21. За змістом наведених приписів, особа, яка подає касаційну скаргу на рішення суду першої інстанції після його перегляду апеляційним судом та/або на постанову апеляційного суду, має у касаційній скарзі достатньо чітко вказати одну чи більше підстав касаційного оскарження (із зазначених вище чотирьох), а також обґрунтувати таку підставу (такі підстави).

22. Так, у касаційній скарзі ОСОБА_1 узагальнено посилається на порушення судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права та згадує постанову Верховного Суду від 13 жовтня 2021 року у справі № 2/1522/10922/11, проте не зазначає конкретні обов`язкові підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 389 ЦПК, що унеможливлює відкриття касаційного провадження.

23. Враховуючи викладене, ОСОБА_1 повинен чітко зазначити підстави касаційного оскарження та навести відповідне обґрунтування з посиланням на конкретні пункти частини другої статті 389 ЦПК.

24. Коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки суд касаційної інстанції переглядаючи у касаційному порядку судові рішення перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження (частина перша статті 400 ЦПК), підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК), в окремих випадках не підтвердження підстав касаційного оскарження може мати наслідком закриття касаційного провадження (пункти 4, 5 частини першої статті 396 ЦПК).

VІ. Щодо надання копій касаційної скарги та доданих до неї матеріаліввідповідно до кількості учасників справи

25. За змістом пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет.

26. До наданих копій касаційної скарги ОСОБА_1 не додав копій зазначених у переліку додатків: квитанції про сплату судового збору, фіскальних чеків, рішень судів першої та апеляційної інстанцій, апеляційної скарги, меморіальних ордерів, довіреності, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження разом з доданими до нього матеріалами. Надав їх виключно для суду. Проте ЦПК не передбачає для особи, яка подає касаційну скаргу, можливості визначати, які додані до цієї скарги матеріали не надавати іншим учасникам справи.

V. Недоліки, які необхідно усунути

27. Таким чином недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхомподання до Верховного Суду:

1) документа, що підтверджує доплату судового збору у розмірі 2 994,14 грн,або документів, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону;

2) уточненої касаційної скарги із зазначенням в ній відомостей про наявність або відсутність у ОСОБА_1 електронного кабінету, підстави (підстав) касаційного оскарження, передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК, з урахуванням роз`яснень, викладених в цій ухвалі, вимог до суду касаційної інстанції відповідно до його повноважень з урахуванням положень статті 409 ЦПК;

3) копій доданих до касаційної скарги документів, яких ОСОБА_1 не надав раніше, відповідно до кількості учасників справи.

У разі подання уточненої касаційної скарги з додатками через підсистему «Електронний Суд» ОСОБА_1 має надати докази їх надсилання іншим учасникам справи до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі «Електронний Суд» або листом з описом вкладення.

У разі ж їх подання засобами поштового зв`язку, їхні копії мають бути надані відповідно до кількості учасників справи.

28. За змістом частини другої статті 393 ЦПК у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

29. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК).

30. Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК, Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Львівського апеляційного суду від 14 жовтня 2024 року у цивільній справі № 450/4010/13-ц залишити без руху.

2. Запропонувати ОСОБА_1 в строк протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали привести касаційну скаргу у відповідність з вимогами статті 392 ЦПК шляхом усунення вищевказаних недоліків та доплатити судовий збір у встановленому розмірі.

3. У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя П. І. Пархоменко