У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 січня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на нерухоме майно,

встановив:

23.12.2024 позивач ОСОБА_1 подав до суду вищевказаний позов до відповідачки ОСОБА_2 , в якому просить:

Визнати дійсним основний договір купівлі-продажу 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , за яким ОСОБА_2 продала мені, ОСОБА_1 , належну їй 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 за ціною 150 000 грн. у відповідності до умов укладеного між нами попереднього договору від 25 вересня 2024 року, який посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Селехманом О.А. за реєстровим №2307.

Визнати за мною право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України регламентовано вимоги, які повинна містити позовна заява, зокрема:

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Проте дана позовна заява не відповідає вказаним вимогам ст. 175 ЦПК України.

Так, з прохальної частини позову видно, що позивач серед іншого просить визнати за ним право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_2 .

При цьому ціна позову визначена позивачем у 150000 грн. відповідно до п. 5 попереднього договору купівлі продажу, як вартість відчужуваної частки.

Згідно з вимогами п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Пунктом 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у справах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду справи. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору із позовних заяв майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону ставка судового збору за подання заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В даній позовній заяві заявлені декілька вимог: одна майнового характеру визнання права власності на частку, інша немайнового визнання дійсним основного договору купівлі-продажу.

Частиною 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

При цьому за відсутності ціни позову, визначеної відповідно до вимог ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору, що підлягає сплаті стороною позивача за вимогу майнового характеру.

Окрім цього позивач в обґрунтування заявлених вимог зазначає, що відповідачка ухиляється від укладення основного договору купівлі-продажу частини квартири, при цьому всупереч положенню п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначає докази, які обґрунтовують вказані обставини.

Також позивач посилається на п.11 попереднього договору купівлі-продажу, в якому зазначено, що наслідком необґрунтованого ухилення продавця (відповідача) від укладення і нотаріального посвідчення договору є право позивача звернутися до суду із позовом про визнання дійсним основного договору купівлі-продажу у відповідності до положень ч. 2 ст. 635 та ч. 2 ст. 220 ЦПК України.

Разом з тим ст. 220 ЦПК України регламентовано правові наслідки недодержання вимоги закону про нотаріальне посвідчення договору, а саме визнання судом договору дійсним, якщо одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення.

Однак в розглядуваному випадку позивачем заявлено вимогу про визнання дійсним основного договору купівлі-продажу, який між сторонами не укладався.

Також суд звертає увагу позивача на те, що положеннями ЦК України й інших актів цивільного законодавства прямо не передбачено такий правовий наслідок невиконання попереднього договору, як відшкодування збитків у спосіб визнання права власності на річ, що мала бути придбана в майбутньому за договором купівлі-продажу. За таких обставин інша сторона попереднього договору може претендувати лише на відшкодування збитків відповідно до ч. 2 ст. 635 ЦК України (правова позиція Верховного Суду України від 02.09.2015 у справі № 6-226цс14).

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши стороні позивача строк для усунення недоліків шляхом приведення позовної заяви у відповідність з вищевикладеним.

З метою виправлення недоліків позивачеві необхідно визначити ціну позову, надавши підтвердження визначення дійсної вартості майна (наприклад, висновок суб`єкта оціночної діяльності, який має право на проведення будівельно-технічної, товарознавчої (автотоварознавчої) експертизи; сплатити судовий збір за ставками, регламентованими п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», виходячи з вказаної ціни позову; зазначити докази, які підтверджують заявлені обставини; викласти зміст позовних вимог у відповідності до способу захисту, визначеному законом/договором тощо.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк, протягом якого він повинен усунути вказані недоліки, подавши позовну заяву в належній редакції.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на нерухоме майно залишити без руху.

Роз`яснити стороні позивача необхідність усунення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали, шляхом подання позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України та попередити, що в протилежному разі заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов