Провадження № 2/193/140/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 січня 2025 року сел. Софіївка

Суддя Софіївського районного суду Дніпропетровської області Кравченко Н.О., ознайомившись з матеріалами позовної заяви сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба» до ОСОБА_1 про визнання права оренди земельних ділянок,

В С Т А Н О В И В:

06.01.2025 через підсистему «Електронний суд» позивач СГ ТОВ «Дружба» звернулося до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про визнання права оренди земельними ділянками, які знаходяться на території Першотравенської сільської ради Криворізького (Софіївського) району Дніпропетровської області, площею 2,42 з кадастровим номером :02:004:0028; площею 5,50 га. з кадастровим номером :02:004:0032 , що виникло на підставі договорів оренди цих земельних ділянок, укладених 28.07.2015 між ОСОБА_1 та СГ ТОВ «Дружба», до повного збирання врожаю, але не раніше підписання акту приймання-передачі цих земельних ділянок.

Ознайомившись з позовом та доданими до нього документами, суддя дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з огляду на таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 5 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду юридичною особою або фізичною особою підприємцем позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028 грн), позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (не менше 3028 грн).

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, з позовної заяви слідує, що в ній об`єднано дві самостійні вимоги, а саме:

1) про визнання права оренди щодо земельної ділянки на підставі договору оренди, площею 2,42 га. за кадастровим номером: :02:004:0028;

2) про визнання права оренди щодо земельної ділянки на підставі договору оренди, площею 5,50 га за кадастровим номером: :02:004:0032.

До позовної заяви представником позивача СГ ТОВ «Дружба» долучено дві платіжні інструкції за № 65 та 66 від 14.12.2024 про сплату судового збору на загальну суму 2422,40 грн, тобто лише за одну позовну вимогу, враховуючи її подання в електронній формі.

Таким чином, позивачем СГ ТОВ «Дружба» несплачено судовий збір за іншу позовну вимогу немайнового характеру в розмірі 3028 грн., або, у зв`язку з тим, що позов подано в електронній формі - у розмірі 2422,40 грн, який йому необхідно сплатити на такий рахунок:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/ТГс Софіївк/22030101

код отримувача (код ЄДРПОУ): 37988155

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача: UA0004501

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

та надати суду оригінал квитанції про його сплату.

Крім, того зідно зі змістом п. 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, які підтверджують вказані обставини.

Згідно змісту позовної заяви позивач СГ ТОВ «Дружба» заявляє про виникнення права звернення та вимог у зв`язку із правонаступництвом за ТОВ «КСГ «Дніпро». На підтвердження додано витяг з Державного реєстру речових прав в якому зазначено: «договір купівлі-продажу майнових прав, серія та номер: 25/10, виданий 25.10.2023 року».

З даного приводу, суддя зазначає наступне. Згідно правової позиції Верховного Суду, викладену Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30 червня 2020 року у справі № 264/5957/17 (провадження № 14-37цс20). Так, Велика Палата Верховного Суду зауважила, що поняття «правонаступництво юридичної особи», «правонаступництво прав та обов`язків юридичної особи» і «процесуальне правонаступництво юридичної особи-сторони у справі» мають різний зміст.

Правонаступництво юридичної особи має місце у випадку її припинення шляхом реорганізації: злиття, приєднання, поділу, перетворення (частина перша статті 104 ЦК України). У такому разі відбувається одночасне правонаступництво (передання) прав і обов`язків юридичної особи або, іншими словами, одночасне правонаступництво щодо майна, прав і обов`язків юридичної особи (частина друга статті 107 ЦК України). Тому правонаступництво юридичної особи, так само як і спадкове правонаступництво (стаття 1216 ЦК України), завжди є універсальним, тобто передбачає одночасний перехід до правонаступника за передавальним актом або розподільчим балансом (частина перша статті 104, статті 106 - 109 ЦК України) і прав, і обов`язків юридичної особи, яка припиняється шляхом реорганізації.

Цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки (частина перша статті 11 ЦК України). Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини, інші юридичні факти (пункти 1 і 4 частини другої вказаної статті). Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства (частина третя цієї статті). У випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути настання або ненастання певної події (частина шоста статті 11 ЦК України).

Для процесуального правонаступництва юридичної особи, яка є стороною чи третьою особою у судовому процесі, необхідне встановлення або правонаступника такої юридичної особи внаслідок її припинення шляхом реорганізації, або правонаступника окремих її прав чи обов`язків внаслідок заміни сторони у відповідному зобов`язанні. В обох випадках для встановлення процесуального правонаступництва юридичної особи суд має визначити підстави такого правонаступництва, а також обсяг прав та обов`язків, який перейшов до правонаступника у спірних правовідносинах. У зв`язку з цим, для вирішення судом питання про процесуальну здатність сторони необхідна наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 15 березня 2023 року у справі 910/4516/20.

Таким чином, для визначення обсягу прав та обов`язків позивача СГ ТОВ «Дружба» до позову необхідно додати договір купівлі-продажу майнових прав, серія та номер: 25/10, виданий 25.10.2023 року, на підставі якого виникло правонаступництво та в якому зазначено обсяг таких прав та обов`язків.

Згідно вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 175 та 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба» до ОСОБА_1 про визнання права оренди земельних ділянок, -залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність на протязі десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, усунути недоліки позову. Інакше позовна заява вважатиметься не поданою і буде йому повернута.

Копію ухвали направити позивачу в електронний кабінет в системі «Електронний суд».

Ухвала суду в частині визначення розміру судових витрат (судового збору) може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її винесення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає. .

Суддя Н.О.Кравченко