Справа №243/267/25
Провадження №2/243/476/2025
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 січня 2025 року м. Слов`янськ

Суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької Соловйова О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Слов`янської міської військової адміністрації, треті особи ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , про виділення нерухомого майна в натурі; припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно; визнання права приватної власності на нерухоме майно; визнання права спільної сумісної власності на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

09 січня 2025 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Слов`янської міської військової адміністрації, треті особи ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , про виділення нерухомого майна в натурі; припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно; визнання права приватної власності на нерухоме майно; визнання права спільної сумісної власності на нерухоме майно.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України.

Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов, визначених зокрема ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Вивченням позовної заяви встановлено, що вона не в повному обсязі відповідає вимогам норм цивільного процесуального законодавства, які є обов`язковими для всіх позовних заяв, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, за змістом п. п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на цей час становить 1211 грн. 20 коп.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Позивачем заявлені вимоги майнового характеру: виділення нерухомого майна в натурі, визнання права власності на нерухоме майно; та немайнового характеру: припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно.

Таким чином позивач повинна сплатити судовий збір за подання позову як майнового, так і немайнового характеру, та додати до позову документи, що підтверджують сплату судового збору.

При цьому слід прийняти до уваги правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, згідно якій судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у справі 495/1706/16-ц дійшов до висновку, що позовна вимога припинити право спільної часткової власності на спірне майно є вимогою немайнового характеру.

Отже, позивач за подання позовної вимоги майнового характеру: виділення нерухомого майна в натурі, визнання права власності на нерухоме майно повинен сплатити судовий збір у розмірі 1920 грн. (сума збору якого сплачена позивачем); за подання немайнової вимоги - припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно у розмірі 968 грн. 96 коп. з урахуванням коефіцієнта 0,8, передбаченого ч.3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», та додати до позову документи, що підтверджують сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Таким чином, позивачці потрібно усунути зазначені недоліки, а саме необхідно сплатити судовий збір у розмірі 968,96 грн. та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Надати реквізити для зарахування надходжень до державного бюджету: отримувач коштів: Донецьке ГУК/ Слов`янська МТГ /22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37967785, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: UA0005658, Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Відповідно до ч. ч. 5, 6, 7 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до п. 24, п. 29 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням ВРП № 1845/0/15-21 від 17 серпня 2021 року (далі Положення про ЄСІТС), підсистема «Електронний суд» - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. У разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Таким чином, законодавцем надано сторонам та учасникам справи альтернативне право звернення до суду з позовними та іншими заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами в електронній формі (з обов`язковою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та підписанням вказаних документів власним електронним підписом) або в паперовій формі (з обов`язковим скріпленням вказаних документів власноручним підписом учасника справи (його представника)).

При цьому, у разі направлення сторонами (учасниками) справи позовних та інших заяв, скарг та інших визначених законом процесуальних документів в електронній формі та підписанням вказаних документів власним електронним підписом, така сторона (учасник) справи відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України та п. 29 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, зобов`язана надати або доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів листом з описом вкладення або доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів.

Водночас із цим, до матеріалів позовної заяви не долучено доказів надсилання копій поданих до суду документів листом з описом вкладення іншим учасникам справи або доказів надсилання до Електронного кабінету відповідачів та третіх осіб поданих до суду документів.

Таким чином, позивачці потрібно усунути зазначені недоліки, а саме надати суду докази надсилання листом з описом вкладення відповідачам та третім особам копій поданих до суду документів.

Окремо суд звертає увагу позивачки на особливості предмету спору зазначеної цивільної справи, та, виконуючи свій процесуальний обов`язок щодо сприяння учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України, однак, не оцінюючи надані позивачкою докази на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі, вважає необхідним роз`яснити позивачці наступне.

Так, позовні вимоги мотивовані тим, що позивачу на праві спільної часткової власності разом зі ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 (усі треті особи); ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 (усі відповідачі) володіють відповідними частками домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Оскільки, сторони не дійшли згоди щодо розподілу вказаного майна, позивач просить суд виділити в натурі відповідні частки нерухомого майна; припинити право спільної часткової власності на виділене в натурі нерухоме майно; визнати за позивачем ОСОБА_1 право приватної власності на відповідний самостійний об`єкт нерухомого майна; визнати право спільної сумісної власності на відповідний самостійний об`єкт нерухомого майна за позивачем ОСОБА_1 , третіми особами ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

За змістом ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В порушення зазначених вимог закону в позовній заяві ОСОБА_1 зміст позовних вимог викладено суперечливо, без врахування вимог відповідного законодавства.

У позовній заяві зазначено, що співвласниками спірного домоволодіння є позивач ОСОБА_1 , відповідачі ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , а також залучені позивачем у якості третіх осіб ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8

Положеннями ч. 1 ст. 42 ЦПК України встановлено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Цивільним процесуальним законодавством передбачено, що участь у справі позовного провадження можуть приймати треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору (ст. 52 ЦПК України); треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (ст. 53 ЦПК України).

Однак, в позовній заяві не зазначено статусу третіх осіб - ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 .

Між тим, позивач у прохальній частини позову просить суд визнати за нею, а також ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які залучені до участі у справі у якості третіх осіб, право спільної сумісної власності на об`єкт нерухомого майна.

Таким чином, позивачем заявлені в інтересах третіх осіб самостійні вимоги щодо предмета спору - визнання за ними права власності на нерухомість, що суперечить процесуальному законодавству, зокрема ч. 1 ст. 50 ЦПК України, за змістом якої кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно; ч. 2 ст. 175 ЦПК України згідно якої позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. З яких саме підстав позивач заявила позовні вимоги в інтересах третіх осіб у позовній заяві не зазначено.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, якщо позов подано до кількох відповідачів позовна заява повинна містити зміст позовних вимог щодо кожного з них. Позивачем подано позов до кількох відповідачів, у тому числі до Слов`янської міської військової адміністрації. Разом з тим, в порушення зазначених вище вимог процесуального законодавства позов не містить змісту позовних вимог щодо цього відповідача. У позовній заяві зазначено, що частка спірного домоволодіння у вигляді відокремленої квартири АДРЕСА_2 в КП «БТІ» не зареєстрована, а отже належним відповідачем 4 є Слов`янська міська військова адміністрація. Таке ствердження є сумнівним, оскільки вказана квартира не є предметом спору, вимоги щодо неї позивачем не завлено.

За текстом позовної заяви неодноразово вказується «позивачі», в той час як позов заявлено одним позивачем ОСОБА_1 . Варто зазначити, що звертає на себе увагу той факт, що позивач мотивує позовні вимоги і від імені невизначених позивачів («Позивачі, як власники, вправі окремо користуватися приміщеннями будинку…»; «Неодноразові звернення позивачів з проханням здійснити добровільно спільний розподіл майна відповідачами постійно ігнорується…»; «Позивачі змушені звернутися до суду за захистом своїх прав та захисту порушених прав на нерухоме майно…»; «Позивачі мають право виділу в натурі частки із спірного будинку…»), чим порушуються вимоги ч. 1 ст. 50 ЦПК України, за змістом якої кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

За змістом п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В порушення вказаних вимог процесуального законодавства в позовній заяві ОСОБА_1 не зазначено докази, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

За змістом ч. 1 ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, залишається без руху, про що постановляється ухвала з зазначенням недоліків позовної заяви, способу і строку їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи допущені при подачі позовної заяви недоліки, таку позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити позивачці, що якщо позивачка не усунула недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається не поданою і повертається позивачці.

З огляду на викладене та керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Слов`янської міської військової адміністрації, треті особи ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , про виділення нерухомого майна в натурі; припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно; визнання права приватної власності на нерухоме майно; визнання права право спільної сумісної власності на нерухоме майно - залишити без руху.

Встановити позивачці, ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви і сплати судового збору тривалістю 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачці, ОСОБА_1 , якщо вона відповідно до цієї ухвали у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 175, 177 ЦПК України цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивачка не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.О. Соловйова