У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді Чепки В. В., за участі секретаря судового засідання Авдєєвої К. Т., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Першої ужгородської державної нотаріальної контори про скасування арешту майна,

встановив:

У провадженні суду перебуває вищезазначена цивільна справа.

16.08.2024 ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області позовну заяву залишено без руху.

22.08.2024 позивачем надано до суду заяву про усунення недоліків.

29.08.2024 ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у вказаній справі відкрито провадження, постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 23.09.2024.

Позивач, належним чином повідомлений про час та місце проведення підготовчого судового засідання для участі у розгляді справи у судові засідання 23.09.2024, 07.10.2024 та 21.10.2024 не з`явився.

21.10.2024 ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області визнано явку позивача ОСОБА_1 або його уповноваженого представника у судове засідання обов`язковою, розгляд справи відкладено на 18.11.2024, однак позивач у черговий раз не з`явився, розгляд справи відкладено на 10.12.2024.

10.12.2024 від позивача надійшла заява про відкладення підготовчого судового засідання у зв`язку з необхідністю залучення ГУНП в Закарпатській області у якості відповідача. Розгляд підготовчого судового засідання у черговий раз відкладено та призначено на 09.01.2025.

Однак у вказане судове засідання позивач також не з`явився, про причини неявки не повідомив. Жодних заяв чи клопотань від позивача не надходило.

Суд звертає увагу, що позивач повідомлявся належним чином про час та місце розгляду справи за адресою, вказаною ним у позовній заяві шляхом надіслання судової повістки. Згідно інформації про відстеження відправки поштового відправлення на веб-сайті "Укрпошти" судову повістку за номером поштового відправлення 853 позивачу було вручено особисто 23.09.2024, інші судові повістки, направлені позивачу повертались у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою. Однак про хід розгляду справи позивач був повідомлений, що підтверджується наданням до суду заяви про усунення недоліків позовної заяви та заяви про відкладення підготовчого засідання від 10.12.2024, які були поданні останнім власноруч через канцелярію суду.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як зазначив Верховний Суд (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від наявності поважних чи неповажних причин.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Така ж правова позиція викладена і в Постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

У судові засідання позивач не з`явився, не повідомив суд про причини неявки. Наразі будь-яких доказів наявності поважних причин неявки до суду позивач не надав.

Відтак, процесуальна бездіяльність позивача не може ставити під сумнів здійснення судом судочинства, а вирішення спору в такому випадку було б порушенням принципу диспозитивності.

Невиконання покладених на позивача обов`язків мають визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

Беручи до уваги, що позивач, явку якого визнано обов`язковою, повторно не з`явився в судове засідання, суд вважає, що позов необхідно залишити без розгляду.

При цьому, суд зазначає, що залишення позову без розгляду не порушує та не позбавляє права позивача на повторне звернення до суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 257, 258 - 268, 353 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Першої ужгородської державної нотаріальної контори про скасування арешту майна залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання протягом п`ятнадцяти днів апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги або розгляду справи апеляційним судом, якщо ухвалу не скасовано.

Суддя В. В. Чепка