Справа №751/7561/24
Провадження №2/751/106/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 січня 2025 р. місто Чернігів

Новозаводський районний суд м. Чернігова

суддяЛібстер А. С.
секретар судового засіданняРак Я. М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу№ 751/7561/24
за позовом доОСОБА_1 ОСОБА_2

третя особа Друга Чернігівська державна нотаріальна контора
провизначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини
учасники справи та представники:
позивачка представник позивача не з`явилась не з`явився
відповідач представник третьої особине з`явилась не з`явився

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк терміном у два місяці, з дати набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . До складу спадщини після смерті ОСОБА_3 увійшло право власності на будинок АДРЕСА_1 , на який позивачка має намір отримати свідоцтво про право на спадщину. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно, в тому числі на будинок АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва на право особистої власності на житловий будинок від 11.05.1979 року. ОСОБА_3 на день смерті був зареєстрований та фактично проживав по АДРЕСА_1 , сам. Отримати довідку з Чернігівського ЦНАП про зареєстрованих осіб в будинку №№ 52-5 . Який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , позивачу не вдасться за можливе, оскільки такі довідки видаються тільки власникам, або зареєстрованим в житловому приміщений особам, а оскільки а ні позивач, а ні жодна особа там не зареєстровані, а власник майна помер. Під час життя Спадкодавцем не було складено заповіт. Єдиними спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_3 його діти ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Маючи намір прийняти спадщину ОСОБА_3 , Позивач звернулася до Другої Чернігівської державної нотаріальної контори за місцем знаходження спадкового майна. Проте, у прийнятті заяви ОСОБА_1 на майно померлого батька ОСОБА_3 , в усному порядку, було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців), який закінчився 27 вересня 2022 року. При цьому ОСОБА_1 було в усному порядку роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. Позивач, ОСОБА_1 , с спадкоємицею (донькою) ОСОБА_3 , яка входить до числа спадкоємців першої черги спадкування. Іншими спадкоємцями ОСОБА_3 с донька ОСОБА_2 .Окрім цього Позивач не с фахівцем в галузі спадкування і ніхто їй з її знайомих не пояснив про необхідність вчасно звернутися до нотаріуса з відповідною заявою, строк Позивачем пропущено незначний, а Позивач помилково вважала, що має більш значний строк на прийняття спадщини та вважає, що строк для прийняття спадщини за законом був пропущений нею з поважних причин. Оскільки позивач не здогадувалась та не була усвідомлена про прийняття чи не прийняття спадщини, а тому не могла прийняти відповідних дій. Також хочу зазначити, що Позивач вважала, що спадщину після батька була прийнята сестрою і навіть не здогадувалася про те, що сестра також не прийняла спадщину свого батька, а про це Позивачу стало відомо тільки в 2024 році, при цьому Позивач увесь час після смерті спадкодавця займалась користуванням та утриманням його майна (вступила в володіння), яке їй було відоме на час його смерті.

Позовна заява надійшла до суду 20.08.2024 та була залишена без руху. Після усунення позивачем виявлених судом недоліків головуючий суддя своєю ухвалою від 27.09.2024 позовну заяву прийняв до розгляду та відкрив провадження у справі, підготовче засідання призначене на 28.10.2024 та відкладалось за клопотання представника позивача. Підготовче провадження у справі закрито 29.11.2024 з призначенням розгляду справи по суті на 07.01.2025.

Позивачка та її представник адвокат Шаповалов М.С. у судове засідання не з`явились, від представника надійшла заява про розгляд справи без їх участі, зазначивши, що позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, зазначивши що позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. Представник третьої особи Другої чернігівської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, рішення винести на розсуд суду (а.с. 30).

Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Чернігові помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.11).

ІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Чернігові померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.12).

Згідно з свідоцтвами про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 їх батьками зазначені ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 6, 7).

Відповідно до свідоцтва про шлюб ОСОБА_7 , 23 жовтня 1976 року уклала шлюб та змінила прізвище на ОСОБА_8 (а.с. 8).

Згідно з витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 за №78600139 від 03 жовтня 2024 року, в Другій чернігівській державній нотаріальній конторі не заводилась. (а.с. 30-31)

Згідно з довідкою Управління адміністративних послуг Чернігівської міської ради №4578 від 11.10.2024, до складу зареєстрованих осіб у житловому приміщенні/будинку осіб за адресою: АДРЕСА_1 входить одна особа: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , знятий з реєстрації 22.06.2024 (а.с. 35).

За даними довідки Славутицької територіальної громади відповідачка ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , з 11.10.1988 по теперішній час (а.с.19).

Згідно з свідоцтвом на право особистої власності на жилий будинок від 11 травня 1979 року, який розташований у

АДРЕСА_1 , дійсно належав ОСОБА_3 (а.с. 4).

Таким чином єдиними спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_3 є його діти позивачка ОСОБА_1 та відповідачка ОСОБА_2 , які у встановлений законом строк спадщину не прийняли.

Таким чином, позивачка та відповідачка є спадкоємцями майна померлого батька ОСОБА_3 .

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Отже, правила ч.3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними.

У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається вимушений тимчасовий виїзд за кордон, тобто була фізично позбавлена можливостісвоєчасно прийняти спадщину, на збройну агресію та введення воєнного стану у відповідності до Указу Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та воєнними діями, що відбуваються на території України.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979, ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Суд вважає, що позивачкою та її представником надано достатніх та переконливих письмових доказів, що свідчать про об`єктивну неможливість подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті батька, протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, з поважних причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами.

Суд, враховуючи загальні засади цивільного законодавства, а саме: справедливість, добросовісність та розумність, введення та продовження на території України воєнного стану, з огляду на визнання відповідачкою позову, вважає наявними підстави для надання позивачці ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька, враховуючи що її батько загинув під час активних бойових дій в м. Чернігові та Чернігівській області, а також те що позивачка після поховання батька була вимушена тимчасово виїхати за кордон та була фізично позбавлена можливості, протягом значного часу, після деблокування м. Чернігова та області, і перебуванням за кордоном на вчинення таких дій, крім того суд також враховує, що відповідачка ОСОБА_2 , як її рідна сестра, не заперечує проти прийняття спадщини спадкоємцем майна покійного ОСОБА_3 за законом.

Таким чином, суд вважає поважними причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України їй необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Керуючись статтями ст. ст. 4, 12-13, 19, 81, 200, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_4 ) додатковий строк терміном два місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду через Новозаводський районний суд м. Чернігова протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя А. С. Лібстер