справа № 752/2214/18
головуючий у суді І інстанції Колдіна О.О.
провадження № 22-ц/824/622/2025
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

09 січня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Васильчук Ірини Миколаївни на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 липня 2021 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог - Обслуговуючий кооператив «Хауз Менеджмент», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

У лютому 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог - Обслуговуючий кооператив «Хауз Менеджмент» (далі - ОК «Хауз Менеджмент»), в якому просив стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 83 435 грн та моральну шкоду у розмірі 7 000 грн.

На обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилався на те, що є власником квартири АДРЕСА_1 .

Відповідач проживає поверхом вище і є власником квартири АДРЕСА_2 за тією ж адресою.

З вини відповідача 14 грудня 2017 року сталось залиття належної йому на праві власності квартири, що підтверджується актом про залиття №14/12-17. Причиною залиття стало роз`єднання фітинга холодної води у квартирі АДРЕСА_2 .

Згідно з актом №29/12-17 про залиття квартири АДРЕСА_1 від 29 грудня 2017 року комісія зробила повторне візуальне обстеження залиття та виявила пошкодження у квартирі АДРЕСА_1 , а саме:

- кімната площею 14,6 кв.м - г/к стелі потребують перефарбування, покриття підлоги (ламінат) потребує заміни, псування шпалер;

- кімната площею 15,4 кв.м - г/к стелі потребують перефарбування, покриття підлоги (ламінату) потребує заміни, псування декоративного багету та шпалер;

- кухня - віконні відкоси потребують перефарбування, псування шпалер;

- коридор - псування шпалер;

- санвузол- г/к стелі потребує перефарбування, псування декоративного багету.

Внаслідок залиття позивачу завдана матеріальна шкода, розмір якої згідно з висновком про вартість проведення відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 становить 81 435 грн.

Також, позивач зазначав, що внаслідок залиття він зазнав душевних страждань, оскільки залиття сталося повторно та напередодні новорічних і різдвяних свят, він був вимушений докладати додаткових зусиль для врегулювання питання щодо відновлення пошкодженого майна та відшкодування збитків, у результаті чого зазнав моральної шкоди.

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 20 липня 2021 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 2 000 грн та судовий збір у розмірі 20 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив з недоведеності заявлених позовних вимог в частині відшкодування матеріальної шкоди, відсутності належних і допустимих доказів на підтвердження здійснення відновлювального ремонту після залиття, яке мало місце 09 січня 2016 року, вартість відновлювального ремонту, за яке у розмірі 94 015 грн відшкодовано позивачу відповідачем.

Також, суд першої інстанції зазначив, що вимоги позивача про стягнення з відповідача матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття 14 грудня 2017 року квартири і на усунення пошкоджень, які є ідентичними пошкодженням, що мали місце у 2016 році, не підлягають задоволенню.

Частково задовольняючи позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди, місцевий суд врахував принципи виваженості та розумності та дійшов висновку, що діями відповідача позивачу завдані моральні страждання, які пов'язані з пошкодженням належного йому нерухомого майна.

Не погоджуючись із рішенням судупершої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Васильчук І.М. подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 липня 2021 року та ухвалити нове рішення про задоволення позову в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про ненадання позивачем належних та допустимих доказів, які б підтверджували здійснення ним відновлювального ремонту після залиття, яке сталося 09 січня 2016 року і за наслідками якого на підставі рішення Апеляційного суду міста Києва від 06 березня 2018 року з відповідача було стягнуто шкоду у розмірі 94 015 грн.

Також судом не взято до уваги, що після залиття, яке сталося 09 січня 2016 року, відновлювальний ремонт проведено ще у 2016 році, а наступне залиття сталося майже через 2 роки.

Крім того, місцевий суд не аргументував зменшення розміру моральної шкоди з 7 000 грн до 2 000 грн, оскільки повторними винними діями відповідача було завдано моральної шкоди, що виразились у душевних стражданнях напередодні новорічних та різдвяних свят, пошкодженням належного позивачу майна.

За змістом частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до частини першої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною першою статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом установлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 .

Власником квартири АДРЕСА_2 є ОСОБА_2

14 грудня 2017 року сталось залиття квартири АДРЕСА_1 .

Згідно з актом про залиття квартири №14/12-17 від 14 грудня 2017 року, складеним комісією ОК «Хауз Менеджмент», проведено обстеження затікання у квартирі та виявлена вологість на стелі та стінах кухні. Вологість на стелі та стінах передпокоїв власника у формі плям, вологість у формі плям на стелі у дитячій та ванній кімнатах. Комісія зробила обстеження можливих причин залиття та виявила у квартирі АДРЕСА_2 вологість між швами плитки, при демонтажі плитки та встановила, що причиною затоплення квартири АДРЕСА_1 стало роз`єднання фітинга холодної води в квартирі АДРЕСА_2 .

Як вбачається з наданого акту про залиття квартири №14/12-17 від 14 грудня 2017 року комісією не визначено об`єм пошкоджень (а.с. 52).

Згідно з висновком від 09 січня 2018 року про вартість проведення відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 , складеним ТОВ «Агентсво експертної оцінки України», ринкова вартість відновлювального ремонту (з податком на додану вартість) становить 81 435 грн (а.с. 20-43).

Як вбачається з наданого висновку оцінка проведена станом на 28 грудня 2017 року, а опис пошкоджень визначений згідно з актом про залиття квартири №14/12-17 від 14 грудня 2017 року та результатами візуального обстеження.

29 грудня 2017 року комісія зробила повторне візуальне обстеження залиття за заявою позивача.

Відповідно до акта №29/12-17 від 29 грудня 2017 року про залиття квартири АДРЕСА_1 комісія зробила повторне візуальне обстеження залиття та виявила пошкодження у квартирі АДРЕСА_1 , а саме:

кімнати площею 14,6 кв.м: г/к стелі потребують перефарбування 2,5 кв.м, покриття підлоги (ламінта) потребує заміни 13,34 кв.м, псування шпалер 1 кв.м;

кімнати площею 15,4 кв.м: г/к стелі потребують перефарбування 3,9 м.п., покриття підлоги (ламінат) потребує заміни 5 кв.м, псування декоративного багету 3,9 м.п. та шпалер 1,61 м.п.,

кухня: віконні відкоси потребують перефарбування, псування шпалер 7,69 м.п.;

коридору 9,0 кв.м: псування шпалер 3,7 м.п.;

санвузла 4,6 кв.м: г/к стелі потребує перефарбування 2 кв.м, псування декоративного багету 1,5 м.п.

При складенні акта 29 грудня 2017 року відповідач присутня не була (а.с. 53-54).

Як вбачається з наданого акту про залиття квартири №29/12-17 від 29 грудня 2017 року комісією визначено об`єм пошкоджень лише 29 грудня 2017 року вже після проведення оцінки вартості відновлювального ремонту.

Встановлено, що у лютому 2016 року ОСОБА_1 звертався до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - ОК «Хауз Менеджмент», про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої залиття 09 січня 2016 року належної йому на праві власності квартири АДРЕСА_1 .

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 11 грудня 2017 року у справі № 752/2179/16-ц позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог - ОК «Хауз Менеджмент», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 2000 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 06 березня 2018 року у справі № 752/2179/16-ц апеляційну скаргу ОСОБА_4 , яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 , задоволено частково.

Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 11 грудня 2017 року скасовано в частині вирішення позовних вимог про відшкодування майнової шкоди та ухвалено в цій частині нове судове рішення.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОК «Хауз Менеджмент», про відшкодування майнової шкоди задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 94 015 грн майнової шкоди, завданої внаслідок пошкодження облаштування квартири.

В задоволенні іншої частини вимог ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди відмовлено.

В іншій частині рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 11 грудня 2017 року залишено без змін.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 06 березня 2018 року у справі № 752/2179/16-ц встановлено, що 09 січня 2016 року сталось залиття квартири АДРЕСА_1 .

11 січня 2016 року комісією ОК «Хауз Менеджмент» згідно з актом встановлено, що з системи холодного водопостачання газового котла в кв. АДРЕСА_2 , розташованого на кухні з під з`єднувальної муфти, внаслідок несанкціонованого відкриття крану водопостачання котла, відбувся виток, що призвело до залиття квартири АДРЕСА_1 . Комісією складений відповідний акт.

20 січня 2016 року складеного комісією ОК «Хауз Менеджмент», встановлені наступні пошкодження в квартирі позивача:

в кімнаті 14.6 кв.м.: г/к стелі, має сліди затоплення, потребує перефарбування; покриття підлоги, а саме ламінат, потребує заміни; псування меблів, а саме шафи-купе потребує заміни деталей; підсвітка стелі не працює - потребує ремонту; віконні відкоси змінили колір - потребують перефарбування; телевізор LG 32 дюйми та ДВД програвач Samsung потребують обстеження в сервісному центрі для видання висновку про причину несправності та придатність для ремонту.

в кімнаті 15.4 кв.м.: г/к стелі, має сліди затоплення, потребує перефарбування; покриття підлоги, а саме ламінат потребує заміни; на шпалерах видні сліди затікання; підсвітка стелі - не працює, підлягає ремонту; віконні відкоси (на двох вікнах) потребують перефарбування.

в кухні 11.3 кв.м.: г/к стелі, має сліди затоплення, потребує перефарбування; на шпалерах видні сліди затікання; псування меблів, а саме: кухонний гарнітур - має розшарування дсп - потребує часткової заміни деталей; підсвітка стелі - не працює, підлягає ремонту; мікрохвильова піч Samsung потребує обстеження в сервісному центрі для видання висновку про причину несправності та придатність для ремонту; газовий котел, має сліди затікання води, потребує обстеження в сервісному центрі для встановлення працездатності чи придатності для ремонту;

в коридорі 9,0 кв.м: г/к стелі, має сліди затоплення, потребує перефарбування; світильник на стелі та лампочки розбиті - потребують заміни;

в санвузлі 4,6 кв.м.: г/к стелі, має сліди затоплення, потребує перефарбування; лампочки в люстрі потребують заміни, не працює освітлення.

Стягнута за рішенням суду сума матеріального збитку у розмірі 94 015 грн була виплачена позивачу ОСОБА_2 , що підтверджується платіжним дорученням №12 від 03 травня 2018 року.

Вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Відповідно до частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.

Частиною першою, пунктом першим частини другої статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Отже, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду.

При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов'язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

Відповідно до частини четвертої статті 319 ЦК України власність зобов'язує.

Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов'язаний утримувати майна, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з статтею 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Підсумовуючи вищевикладене, апеляційний суд встановив, що оцінка вартості відновлювального ремонту проведена станом на 28 грудня 2017 року за результатами візуального обстеження та на підставі акту про залиття квартири №14/12-17 від 14 грудня 2017 року, яким не визначено об`єм пошкоджень у квартирі, що сталося внаслідок залиття 14 грудня 2017 року.

В акті від 11 січня 2016 року, складеним комісією ОК «Хауз Менеджмент», також не визначено об`єм пошкоджень у квартирі, що сталося внаслідок залиття 09 січня 2016 року.

Позивачем не надано належних та допустимих доказів, які підтверджували здійснення ним відновлювального ремонту після залиття, яке сталося 09 січня 2016 року.

Отже, позивачем не доведено, що пошкодження у квартирі, що сталися внаслідок залиття 14 грудня 2017 року не включають пошкодження у квартирі, що сталися внаслідок залиття 09 січня 2016 року.

З огляду на це, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог в цій частині за їх недоведеністю.

Також суд першої інстанції правильно зазначив, що позивач у наданих суду поясненнях підтвердив виплату відповідачем йому матеріального збитку у розмірі 94 015 грн, який перевищує заявлений у цьому позові розмір збитків, проте не надав доказів виконання робіт з відновлювального ремонту квартири.

Крім того, правильним є висновок суду першої інстанції про відшкодування позивачу моральної шкоди у визначеному ним розмірі з таких підстав.

Згідно з положеннями статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: зокрема: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування (частина четверта статті 23 ЦК України).

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина третя статті 23 ЦК України).

З урахуванням встановлених обставин під час розгляду справи щодо складу цивільного правопорушення, за наявності якого наступає відповідальність заподіювача шкоди, у тому числі й моральної, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про часткову обґрунтованість таких вимог.

Крім того, суд першої інстанції при визначенні розміру моральної (немайнової) шкоди правильно врахував характер та обсяг страждань, яких зазнав позивач, характер немайнових втрат, тяжкість вимушених змін у його життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану.

Доводи апеляційної скарги про необґрунтованість зменшення розміру моральної шкоди з 7 000 грн до 2 000 грн, суд апеляційної інстанції відхиляє, оскільки визначаючи розмір моральної шкоди суд першої інстанції керувався принципами виваженості та розумності, у зв`язку з чим дійшов висновку, що визначний ним розмір моральної шкоди є цілком адекватним завданій позивачу шкоді, водночас справедливим.

Згідно з правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 грудня 2020 року у справі № 752/17832/14-ц (провадження № 14-538цс19), розмір моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен проводити до її безпідставного збагачення.

Враховуючи наведене, колегія апеляційного суду вважає, що рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 липня 2021 року ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому правові підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення залишено без змін, а апеляційна скарга без задоволення, то судовий збір за подання апеляційної скарги не відшкодовується та покладається на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Васильчук Ірини Миколаївни залишити без задоволення.

Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 липня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська