МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

03 грудня 2025 року Справа №761/38909/25

Суддя Макарівського районного суду Київської області Косенко А.В., перевіривши на відповідність вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України позовної заяви

ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Шмарова Олексія Валерійовича, до ОСОБА_2 про визнання договору довічного утримання неукладеним та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в :

02.12.2025 року до Макарівського районного суду Київської області надійшла цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору довічного утримання неукладеним та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, разом із ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16.09.2025 року про передачу справи за підсудністю та згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.12.2025 року передана на розгляд судді Макарівського районного суду Київської області Косенко А.В.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі суддя перевіряє, зокрема, наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

У відповідності до частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у вказаних статтях, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Так, встановлено, що вказана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, з огляду на наступне.

Згідно із п. 3 ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

З огляду на ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

За аналізом наведених правових норм, звертаю увагу на те, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи). Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Доказів на підтвердження дійсної вартості зазначеного майна на час звернення з позовом до суду позивачем не надано. Відтак, не надано доказів проведення належної оцінки майна та не вказано ціни позову, яка б відповідала дійсній вартості майна, яке є предметом спору.

Отже, позивачці необхідно надати до суду докази дійсної вартості майна на час звернення до суду, на підставі чого зазначити в позовній заяві ціну позову.

Тому, у порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивачкою судовий збір сплачено не в повному обсязі. Так, розмір судового збору у позовах майнового характеру (позовні вимоги про витребування майна) визначається у відсоткову співвідношенні до ціни позову. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що становить 1211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що становить 15140,00 грн).

Крім того, відповідно до вимог ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. При цьому, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що становить 1211,20 грн).

Так, позовна заява містить одну вимогу немайнового характеру, а саме позивачка просить: визнати Договір довічного утримання від 24.11.2023 року, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Звєрьковою Н.В., сторонами якого є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 неукладеним. А також, позовна заява містить одну вимогу майнового характеру, а саме позивачка просить: витребувати від ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) нерухоме майно: земельну ділянку площею 0,0618 га з кадастровим номером :05:033:0028 за адресою: Київська область, Макарівський район, Колонщинська сільська рада, с/т «Конструктор» (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 227).

Таким чином, після визначення ціни позову (дійсної вартості спірного майна), у разі перевищення ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, позивачу слід сплатити судовий збір у встановлених порядку і розмірі, вказаних вище з вирахуванням вже сплаченої ним суми судового збору в розмірі 1211,20 грн.

Інформація щодо реквізитів для сплати судового збору розміщена в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України https://mk.ko.court.gov.ua/sud1016/.

Недоліки мають бути усунуті шляхом подання нової редакції позовної заяви у кількості примірників відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі, з урахуванням викладених вище зауважень, зокрема зазначенням ціни позову та поданням відповідних доказів на її підтвердження, станом на момент звернення до суду, сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі за вимогу майнового характеру (надання документу, що підтверджує сплату судового збору), поданням копій доказів відповідно до кількості відповідачів.

Разом з тим, варто зауважити, що Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Водночас, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

У разі неусунення вказаних недоліків заяви у встановлений судом строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Шмарова Олексія Валерійовича, до ОСОБА_2 про визнання договору довічного утримання неукладеним та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння залишити без руху та надати позивачу строк 5 (п`ять) днів з дня вручення копії ухвали суду для виправлення вказаних в ухвалі суду недоліків заяви.

У разі, якщо вказані недоліки не будуть виправлені, позовна заява вважатиметься неподаною та підлягатиме поверненню.

Копію ухвали надіслати позивачу/представнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.В. Косенко