У Х В А Л А

06 січня 2025 року м. Кропивницький

справа № 398/6549/24

провадження № 22-ц/4809/436/25

Кропивницький апеляційний суд у складі судді Письменного О.А., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05 грудня 2024 року, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05 грудня 2024 року справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, передано на розгляд за підсудністю до Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду, скаржник подала апеляційну скаргу.

При вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження у справі апеляційним судом встановлено, що апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, а саме до апеляційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

При цьому, в апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у даній справі Кропивницьким апеляційним судом, у зв`язку із складним фінансовим станом.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вищезазначена норма закріплює дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Наведені скаржником доводи не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки доказів на підтвердження складного майнового стану скаржником не надано.

За таких обставин, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Так, частиною 2 статті 133 ЦПК України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 3028 грн.

Відповідно до п/п 9 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду поданою фізичною особою судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, при поданні апеляційної скарги скаржнику необхідно було сплатити судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Судовий збір за подання апеляційної скарги має бути перераховано або внесено до ГУК у Кіров. обл./тг м.Кропивн/ 22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), номер рахунку отримувача: UA0011567, код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: *;101;________; Судовий збір за позовом __, Кропивницький апеляційний суд.

На підтвердження сплати судового збору до Кропивницького апеляційного суду необхідно надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Частиною 2 статті 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, у відповідності з якою, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05 грудня 2024 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду О.А. Письменний