ЧЕРВОНОЗАВОДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. ХАРКОВА
№ провадження 2/646/915/2025
У х в а л а
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про залишення позовної заяви без руху
09.01.2025 місто Харків
Суддя Червонозаводського районного суду міста Харкова Іщенко О. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в особі представника позивача ОСОБА_2 , до Харківської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування,
До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в особі представника позивача ОСОБА_2 , до Харківської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування.
Згідно з частиною першою статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до частини першої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати нормам статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.
Як вбачається з пред`явленого позову, він містить вимогу про визнання права власності в порядку спадкування, тобто це майновий позов, адже він містить вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.
За правилами пункту 3) частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити ціну позову.
Так, відповідно до вимог пункту 2) частини першої статті 176 Цивільного процесуального кодексу України у позовах про визнання права власності на майно, ціна позову визначається вартістю майна. У позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, що відповідає вимога пункту 9) частини першої статті 176 Цивільного процесуального кодексу України.
Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, суб`єктом оціночної діяльності, суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна, що відповідає вимогам статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
Згідно з пунктом 9) частини першої статті 176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю майна.
Позивачу на підтвердження дійсної вартості нерухомого майна, право особистої приватної власності на яке він просить визнати за собою, необхідно надати суду звіт про оцінку майна в актуальній редакції, в якому буде визначено дійсну вартість такого майна.
Вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку є, згідно з Національним стандартом № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440, ринковою вартістю. Ця вартість визначається згідно із Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» № 2658-ІІІ звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.
Таким чином, позивачу необхідно надати до суду документи, відповідно до яких можливо встановити дійсну вартість нерухомого майна.
Перед прийняттям справи до провадження суд перевіряє додержання вимог статей 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України та, у відповідності до статті 9 Закону України «Про судовий збір», зарахування сплаченого судового збору до спеціального фонду державного бюджету України.
Частиною четвертою статті 177 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Положеннями статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру фізичною собою повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частини перша, друга та третя статті 185 Цивільного процесуального кодексу України регламентують, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Тому позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків шляхом подання документів щодо визначення дійсної (ринкової) вартості майна та підтвердження сплати судового збору, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Ураховуючи наведене вище, керуючись статтями 175, 177 та 185 ЦПК України, -
Позовну заяву ОСОБА_1 , в особі представника позивача ОСОБА_2 , до Харківської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме, подання до суду документів про визначення дійсної (ринкової) вартості майна та документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Строк для усунення недоліків не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем цієї ухвали.
Суд попереджає позивача, що у разі неусунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Іщенко