Єдиний унікальний № 371/15/25
провадження № 2/371/5/25
У Х В А Л А

30 грудня 2025 року м. Миронівка

ЄУН 371/15/25

Провадження № 2/371/5/25

Миронівський районний суд Київської області в складі :

головуючого судді Капшук Л.О.,

секретаря судових засідань Чайки А.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні справу за позовом за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у домоволодінні в порядку спадкування за законом,

У С Т А Н О В И В :

У провадженні Миронівського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у домоволодінні в порядку спадкування за законом.

Звертаючись до суду, позовні вимоги позивачі обґрунтували тими обставинами, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 . Рішенням виконавчого комітету Олександрівської сільської ради № 26 від 26 червня 1997 року за ОСОБА_4 та його дружиною ОСОБА_5 визнано право власності на житловий будинок номер АДРЕСА_1 в рівних частинах. 05 вересня 1997 року на підставі зазначеного рішення КП КОР «Білоцерківське МБТІ» зареєстроване право власності на будинковолодіння в рівних частинах. 06 вересня 1997 року дружині померлого ОСОБА_5 , його синові ОСОБА_6 та доньці ОСОБА_2 видане свідоцтво про право на спадщину за законом.

Рішенням Олександрівської сільської ради № 136 від 04 листопада 2008 року рішення виконавчого комітету Олександрівської сільської ради № 26 від 26 червня 1997 року скасоване. Рішенням Миронівського районного суду Київської області від 07 лютого 2011 року свідоцтво про право власності на житловий будинок від 05 вересня 1997 року скасоване. Рішенням Миронівського районного суду Київської області від 19 травня 2011 року у справі № 2-302/2011 (2/1017/302/2011) встановлено факт належності ОСОБА_4 на праві приватної власності житлового будинку АДРЕСА_1 , визнано недійсним та скасоване свідоцтво про право на спадщину за законом, видане на ім?я ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , визнано право власності в порядку спадкування за законом за ОСОБА_2 та ОСОБА_6 на 1/6 частину спірного житлового будинку за кожним.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_6 . Спадкоємцем після його смерті є його дружина - позивач ОСОБА_1 , якій видане свідоцтво про право власності за законом на 1/3 частину спірного житлового будинку.

Судовим рішенням від 19 травня 2011 року встановлено факт належності ОСОБА_4 всього спірного житлового будинку, а за його спадкоємцями ОСОБА_6 та ОСОБА_2 визнано право власності на 1/6 частину будинку за кожним. Отже частина домоволодіння, яка увійшла до спадщини ОСОБА_4 , не була поділена між його спадкоємцями. Позивач ОСОБА_2 має право на 1/6 частину спірного домоволодіння як донька померлого ОСОБА_4 та спадкоємиця першої черги за законом. Позивач ОСОБА_1 має право на 1/6 частину спірного домоволодіння як спадкоємиця після смерті чоловіка ОСОБА_6 , який був сином ОСОБА_4 та мав право на 1/6 частину спірного домоволодіння ОСОБА_4 в порядку спадкування за законом.

Позивачі просили визнати право власності на 1/6 частину домоволодіння за кожним з них. У позовній заяві зазначили відповідачем Миронівську міську раду Обухівського району Київської області.

Провадження у справі відкрито ухвалою від 03 червня 2025 року, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

16 липня 2025 року задоволено клопотання представника позивачів ОСОБА_7 та замінено неналежного відповідача Миронівську міську раду Обухівського району Київської області належним відповідачем, яким є ОСОБА_3 .

Справа перебуває на стадії підготовчого провадження, у справі призначено підготовче засідання.

До початку підготовчого засідання в межах строків, встановлених судом, 15 серпня 2025 року представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_8 подав відзив на позовну заяву та зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про встановлення факту належності житлового будинку та визнання права власності на житловий будинок.

Позовні вимоги обґрунтував тим, що ОСОБА_5 , яка є матір`ю відповідача ОСОБА_3 , була зареєстрована та фактично проживала за адресою : АДРЕСА_1 , у період часу з 1984 до 16 червня 2013 року. За вказаною адресою разом із матір`ю відповідача проживав її чоловік ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_5 та ОСОБА_4 перебували у зареєстрованому шлюбі.

Будинок під номером АДРЕСА_1 відносився до колгоспного двору та перебував у спільній сумісній власності ОСОБА_5 і ОСОБА_4 .

Рішенням Миронівського районного суду Київської області від 19 травня 2011 року визнано право власності на вказаний будинок за ОСОБА_5 та ОСОБА_4 по частині. Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належну йому частину житлового будинку, його дружина ОСОБА_5 , син ОСОБА_6 та дочка ОСОБА_2 отримали право на спадкування такого майна в рівних частинах. Тобто ОСОБА_5 після смерть ОСОБА_4 мала право на 2/3 житлового будинку, а ОСОБА_6 та ОСОБА_2 по 1/6 частині житлового будинку.

ОСОБА_2 та ОСОБА_6 створювали перешкоди ОСОБА_5 для належного оформлення майна, крім того ОСОБА_5 тяжко хворіла, що заважало їй здійснити реєстрацію права власності.

На даний час ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають намір отримати у власність весь житловий будинок, тому продовжують чинити перешкоди ОСОБА_3 та заважають їй отримати свідоцтво про право власності на майно в порядку спадкування за законом.

Вказані обставини стали підставою для звернення ОСОБА_3 із зустрічним позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з вимогою про встановлення факту належності частки у праві власності на будинок та визнання права власності на частину житлового будинку.

У поданій до суду заяві представник відповідача просив прийняти зустрічний позов до розгляду.

У підготовче засідання учасники судової справи не з`явилися, про день та час підготовчого засідання повідомлені належним чином.

Представник позивачів ОСОБА_7 30 грудня 2025 року через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» подав клопотання про відкладення судового засідання.

Від представника відповідача ОСОБА_8 до суду надійшло клопотання про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності та за відсутності відповідача. У клопотанні ОСОБА_8 просив прийняти зустрічний позов до спільного розгляду та об`єднати справи у одне провадження.

Відповідно до частин першої та другої статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Клопотання про прийняття зустрічного позову підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до вимог статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Зустрічний позов відповідача ОСОБА_3 взаємопов`язаний з первісним позовом. Викладена у зустрічній позовній заяві вимога стосується предмета первісного позову, задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Підстав для повернення зустрічної позовної заяви та відмови у відкритті провадження у справі немає.

Форма і зміст поданої зустрічної позовної заяви відповідають вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

30 жовтня 2025 року представником позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ОСОБА_7 через підсистему ЕСІТС «Електронний суд» подано заяву про збільшення позовних вимог.

Таку заяву представник позивачів обґрунтовує тим, що в справі позивачами за первісним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заявлено вимоги про визнання права власності за кожною з них на 1/6 частину домоволодіння адресою: АДРЕСА_1 .

За адресою цього домоволодіння розташовані три земельні ділянки:

- земельна ділянка площею 0,0785 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд з кадастровим номером :01:206:0004;

- земельна ділянка площею 0,1476 га для ведення особистого селянського господарства з кадастровим номером :01:206:0005;

- земельна ділянка площею 0,3009 га для ведення особистого селянського господарства з кадастровим номером :01:206:0006.

У разі задоволення первісного позову, з урахуванням уже належних позивачам часток у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , позивачам належатиме по 1/3 частці вказаного житлового будинку кожній.

При цьому, чинним цивільним та земельним законодавством визначено принцип єдності юридичної долі житлового будинку та земельної ділянки, які розташовані за однією адресою. Даний принцип створює підстави для визнання за кожною з позивачів права власності на 1/3 частку земельних ділянок за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до пункту другого частини другої статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Тому, позивачі вважають за доцільне збільшити позовні вимоги, виходячи з наступного.

Представником позивачів викладено позовні вимоги в такій редакції :

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/6 частку житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частку земельної ділянки площею 0,0785 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, з кадастровим номером :01:206:0004, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частку земельної ділянки площею 0,1476 га для ведення особистого селянського господарства з кадастровим номером :01:206:0005, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частку земельної ділянки площею 0,3009 га для ведення особистого селянського господарства, з кадастровим номером :01:206:0006, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/6 частку житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частку земельної ділянки площею 0,0785 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, з кадастровим номером :01:206:0004, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частку земельної ділянки площею 0,1476 га для ведення особистого селянського господарства з кадастровим номером :01:206:0005, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частку земельної ділянки площею 0,3009 га для ведення особистого селянського господарства, з кадастровим номером :01:206:0006, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

До заяви про збільшення позовних вимог представником позивача додано документи про оціночну вартість об`єктів нерухомості, які на думку позивачів є предметом спору.

Суд, дослідивши зміст клопотання представника позивачів, дійшов висновку, що клопотання підлягає поверненню.

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань), виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, суд повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об?єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову (постанова Верховного Суду у складі Об?єднаної палати Касаційного цивільного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17).

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 3 статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позивачами заявлено майнові вимоги, які не заявлялись при зверненні з даним позовом, тобто фактично йдеться про нові вимоги, які можуть бути заявлені шляхом подання іншого позову.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмету і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Під збільшенням чи зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти зміну кількісних показників, в яких виражається позовна вимога (збільшення чи зменшення ціни позову, збільшення чи зменшення кількості товару тощо). Тобто, збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір заявлених вимог.

Разом з тим, збільшенням розміру позовних вимог є збільшення позову за тією ж вимогою, яку було заявлено у позовній заяві, тому збільшення розміру позовних вимог не може бути пов?язано з пред?явленням додаткових чи нових позовних вимог, про які не йшлося в позовній заяві.

Доповнення позову майновими вимогами про визнання права власності на 1/3 частину земельних ділянок є пред?явленням нового позову із іншим предметом та підставами позову.

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення», або заявлення «додаткових» позовних вимог.

Враховуючи, що подана представником позивачів заява від 30 жовтня 2025 року про збільшення позовних вимог суперечить вимогам частин другої та третьої статті 49 ЦПК України, суд вважає її необґрунтованою процесуально та застосовує до заяви наслідки, встановлені частиною четвертою статті 183 ЦПК України у виді повернення її заявнику без розгляду.

Відповідно до пункту третього частини другої статті 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Керуючись статтями 49, 183, 193, 196, 198, 260, 263, 352, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_9 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про встановлення факту належності частки у праві власності на житловий будинок та визнання права власності на частину житлового будинку.

Вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_9 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про встановлення факту належності частки у праві власності на житловий будинок та визнання права власності на частину житлового будинку об`єднати в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у домоволодінні в порядку спадкування за законом.

Підготовче засідання у справі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у домоволодінні в порядку спадкування за законом, зустрічним позовом ОСОБА_9 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про встановлення факту належності житлового будинку та визнання права власності на житловий будинок призначити на 11 годину 30 хвилин 09 лютого 2026 року.

Підготовче засідання відбудеться в приміщенні Миронівського районного суду Київської області за адресою: вулиця Травнева, 3 міста Миронівка Київської області.

Копію ухвали негайно надіслати особам, що беруть участь у справі, викликати їх у судове засідання.

Надати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали про об`єднання в одне провадження первісного та зустрічного позову, копії зустрічної позовної заяви та додатків до неї - для подачі відзиву на зустрічну позовну заяву і всіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти зустрічного позову до суду з підтвердженням направлення ОСОБА_10 копії відзиву та доданих до нього документів.

Запропонувати ОСОБА_3 не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи, надати відповідні докази, та направити особам, до яких заявлено зустрічний позов, та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи

Запропонувати позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подати до суду заперечення щодо наведених у відповіді на відзив поясненнях, протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

Заяву представника позивачів ОСОБА_7 про збільшення позовних вимог, в якій викладено нові позовні вимоги про визнання права власності на земельні ділянки, у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у домоволодінні в порядку спадкування за законом повернути заявнику без розгляду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: https://mr.ko.court.gov.ua/sud1017/.

Копію ухвали суду надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала в частині повернення заяви про збільшення позовних вимог може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя Л.О. Капшук