Єдиний унікальний номер 205/3589/25
Номер провадження6/205/388/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.11.2025 м. Дніпро

Новокодацький районний суд міста Дніпра в складі:

головуючого судді Грони Д. С.,

за участю секретаря судового засідання Галушки А. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі заяву ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду в цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Новокодацького районного суду міста Дніпра з заявою, в якій просить розстрочити виконання рішення суду від 17.09.2025 у справі № 205/3589/25 до одного року з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Заяву мотивує тим, що рішенням Новокодацького районного суду міста Дніпра від 17.09.2025 у справі № 205/3589/25 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Споживчий центр» заборгованість за Кредитним договором №10.05.2024-100001740 від 30.05.2024 у розмірі 32 110 (тридцять дві тисячі сто десять гривень) 00 копійок, з яких: 13000,00 гривень - заборгованість за основною сумою боргу, 19 110 гривень - проценти за користування кредитом.

На цей час у відповідача у справі склалися обставини, що ускладнюють виконання рішення суду, а саме: несприятлива фінансова ситуація, що пов`язана з тим, що він отримує невеликий дохід та має на утриманні малолітню дитину, крім того фінансове становище суттєво обтяжено кредитними зобов`язаннями, у зв`язку з цим він не має можливості погасити суму боргу одразу.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив, заяв про відкладення не надавав.

Представник позивача ТОВ «Споживчий центр» в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення не направляв.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, перевіривши матеріали справи та зібрані в ній докази, доходить наступного висновку.

Судом встановлено, що рішенням Новокодацького районного суду міста Дніпра від 17.09.2025 у справі № 205/3589/25 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Споживчий центр» заборгованість за Кредитним договором №10.05.2024-100001740 від 30.05.2024 у розмірі 32 110,00 грн, з яких: 13 000,00 грн - заборгованість за основною сумою боргу, 19 110 грн - проценти за користування кредитом, та судовий збір у сумі 1 968,20 грн

На підтвердження своїх вимог, стороною заявника надано суду Актовий запис про народження дитини - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблено відповідний актовий запис № 118, довідку про доходи ОСОБА_1 . Форма ОК-5 та довідка про доходи Форма ОК-7. З цих довідок вбачається, що впродовж січня-серпня 2025 року середній дохід заявника складав 23 951,19 грн на місяць без вирахування податків та обов`язкових платежів. Після утримання податків та зборів, які в Україні складають 18 % ПДФО та 5 % військовий збір, середній дохід відповідача складає 18 442,41 грн на місяць, який є джерелом існування для родини заявника.

Відповідно до положень ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у двадцятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

Виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд. Правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості й забезпечує ефективне поновлення у правах. Судове рішення за своєю суттю охороняє права, свободи та законні інтереси осіб і є завершальною стадією судового провадження, без належного виконання судових рішень правосуддя втрачає сенс. Право на виконання судового рішення є невід`ємною складовою права на доступ до суду, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Право сторони звернутися із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду передбачене також ч. 1 ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження», згідно якої, за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Отже, закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для відстрочення та розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Виходячи із вимог ст. 435 ЦПК України і ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» відстрочення та розстрочення виконання судового рішення може бути застосовано судом лише у виключних випадках, оскільки рішення суду підлягає обов`язковому виконанню у повній мірі в строк і у порядку, передбаченому чинним законодавством. Підставою для застосування вказаних норм є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що судове рішення є обов`язковим для виконання.

Таким чином, підставою для відстрочення/розстрочення виконання рішення є обставини, що ускладнюють виконання рішення. У вирішенні питання про відстрочення/розстрочення виконання рішення враховуються відсутність вини боржника у створенні обставин, що ускладнюють виконання рішення, тимчасовість перебування боржника у такому стані, а також мають бути враховані права стягувача.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини.

Узагальнюючи підстави наведені заявником у своїй заяві про розстрочення виконання рішення суду, вбачається, що вони ґрунтуються на скрутному матеріальному становищі відповідача.

При розгляді заяв щодо відстрочення/розстрочення виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання строків відстрочення/розстрочення виконання рішення, при цьому надання відстрочки/розстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника та має бути компромісом між заінтересованими особами.

Задоволення заяви про відстрочення/розстрочення виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Розстрочка виконання рішення суду це розподіл виконання рішення на частини, що підлягають виконанню протягом певного періоду часу або через певні періоди часу, що призводять до перенесення строку виконання рішення на пізніші періоди, зокрема, полягає в розподілі належних до сплати сум платежу на певні частини із встановленням конкретного строку для виконання кожної з визначених частин рішення.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верхового Суду України «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» від 26.12.2003 № 14, визначено, що при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що відповідно до ст. 351 ЦПК і ст. 121 ГПК їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Водночас розстрочення або відстрочення виконання судового рішення не є правоперетворюючим судовим рішенням. Саме розстрочення впливає лише на порядок примусового виконання рішення, а природа заборгованості за відповідним договором є незмінною. Таким чином, розстрочення або відстрочення виконання судового рішення не змінює цивільне або господарське зобов`язання, у тому числі в частині строків його виконання. Натомість таке розстрочення або відстрочення унеможливлює примусове виконання судового рішення до спливу строків, визначених судом. Така правова позиція сформована Великою Палатою ВС у постанові від 04.06.2019 року у справі № 916/190/18.

Розстрочення означає виконання рішення частками, встановленими судом, з певним інтервалом у часі. Строки виконання кожної частки також повинні визначатись судом. При цьому слід мати на увазі, що розстрочка можлива при виконанні рішення, яке стосується предметів, що діляться (гроші, майно, не визначене індивідуальними ознаками; декілька індивідуально визначених речей тощо). Питання про розстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про розстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, а тому повинні досліджуватися та оцінюватися доводи та заперечення як позивача, так і відповідача. Схожого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 14 липня 2020 року у справі № 908/1884/19.

У даному випадку, суд вважає, що заявником доведено існування у нього виключних обставин, які ускладнюють виконання рішення.

Крім того, суд враховує положення частини п`ятої статті 435 ЦПК України, відповідно до якої розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року (дванадцяти місяців) з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Заявник просить розстрочити виконання рішення у цій справі на 12 місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Суд зазначає, що вказана вимога не ґрунтується на процесуальному цивільному законі, та доходить висновку про часткове задоволення заяви про розстрочку виконання рішення суду, на строк, передбачений ЦПК України.

На переконання суду, матеріальне становище позивача, як фінансової установи, дозволяє останньому без будь-яких вагомих втрат отримати виконання рішення суду частинами протягом 6 місяців.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259-261, 353-355, 435 ЦПК України, Законом України «Про виконавче провадження», суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду в цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити частково.

Розстрочити виконання рішення Новокодацького районного суду міста Дніпра від 17.09.2025 у справі № 205/3589/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором №10.05.2024-100001740 від 30.05.2024, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» 32 110,00 грн заборгованості по кредиту та судовий збір 1 968,20 грн, а всього 34078,20 грн (тридцять чотири тисячі сімдесят вісім гривень двадцять копійок) терміном на 6 (шість) місяців з дати набрання законної сили цією ухвалою наступним порядком, а саме: 6 платежів по 5 679,70 грн. (п`ять тисяч шістсот сімдесят дев`ять гривень сімдесят копійок) щомісяця.

В іншій частині заявлених вимог відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту їх підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Споживчий Центр» , юридична адреса: вул. Саксаганського, буд. 133-а, м. Київ, 01032;

Відповідач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя Денис ГРОНА

.