Справа № 645/2874/25
Провадження № 2/645/1858/25
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 грудня 2025 року м. Харків
Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Шарка О.П.
секретаря судового засідання Мухіна В.А.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Східбудтрансгаз», Старосалтівської селищної військової адміністрації, Комунального підприємства «Салтів водоканал» про відшкодування моральної та матеріальної шкоди,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить суд стягнути солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю «Східбудтрансгаз», Старосалтівської селищної військової адміністрації, Комунального підприємства «Салтів водоканал» на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 , завдану майнову шкоду у розмірі 228 671,00грн (двісті двадцять вісім тисяч шістсот сімдесят одна гривня) та суму моральної шкоди у розмірі 10 000,00грн. (десять тисяч гривень). Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Східбудтрансгаз», Старосалтівської селищної військової адміністрації, Комунального підприємства «Салтів водоканал» на користь держави сплачений судовий збір.
В обґрунтування позову зазначив, що йому на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 . Житловий будинок АДРЕСА_2 ,знаходиться на четвертому поверсі з правої сторони. Житловий будинок АДРЕСА_3 зазнав ушкоджень від бомбардувань зі сторони російської федерації. Дах будинку з лівої сторони був пошкоджений, однак над його квартирою №18 дах не був зруйнований, дощова вода в квартиру не потрапляла, що підтверджується актом обстеження житла № 24 від 27.03.2023р., складеного Старосалтівською селищною військовою адміністрацією. Приблизно з літа 2023 року Старосалтівська селищна військова адміністрація найняла підрядну організацію ТОВ «Східбудтрансгаз» для ремонту даху житлового будинку АДРЕСА_3 . Через численні обстріли та ремонт житлового будинку з вересня 2023р., я проживаю у м. Харкові, як внутрішньо переміщена особа. На початку лютого 2024 року я, ОСОБА_1 приїхав до своєї квартири АДРЕСА_4 , зайшовши у квартиру, побачив, що квартира зазнала пошкодження в зв`язку із залиттям дощовою водою. Залиття дощовою водою його квартири сталося під час проведення ремонтних робіт даху житлового будинку АДРЕСА_3 підрядною організацією ТОВ «Східбудтрансгаз». Факт залиття підтверджується актом від 01.04.2024р., складеного балансоутримувачем (управителем) житлового будинку де зазначено, що під час огляду квартири АДРЕСА_1 : виявлено пошкодження даху, стелі, підлоги в результаті затоплення дощем квартири площею 38,7 м2 (фото додаєтьсмя). Комісія вважає, що квартира АДРЕСА_1 не придатна для проживання. Побачивши жахливий стан його квартири позивач дуже рознервувався, в нього піднявся тиск в наслідок чого він опинився у стаціонарному відділенні на лікуванні. Підрядна організація згодом відремонтувала дах будинку, замінили в квартирах вікна, двері, відремонтували під`їзди, поміняли труби лівньовки, але його квартиру ніхто ремонтувати не буде. Відповідно до звіту про визначення розміру матеріальних збитків від 25.04.2024р. розмір матеріальних збитків, що призвели до завдання майнової шкоди (пошкодження квартири дощовою водою) завданої власнику квартири АДРЕСА_1 , складає 228 671,00грн.
Моральну шкоду, позивач оцінює в 10 000,00грн.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без його участі, не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку, у ході судового розгляду позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити.
Представники відповідачів в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце слухання справи були повідомлені своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомили, заперечень (відзив) проти позову або заяви про розгляд справи без їх участі не надали.
Згідно ч.2 ст.43 ЦПК України, відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).
Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.
Ключовими принципами статті 6 є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав свобод чи законних інтересів.
Статтею 16 ЦК встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Особа вільна у виборі способу способі захисту цивільних прав судом.
Разом з тим, передбачені ст. ст. 12 і 13 ЦПК України засади змагальності та диспозитивності цивільного судочинства визначають основні правила, в межах яких мають діяти особи, що беруть участь у справі, та суд при вирішенні справи.
Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона у цивільному судочинстві повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, до яких дана справа не відноситься.
Суд, згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим законом випадках.
Відповідач, зі свого боку, зобов`язаний довести обставини, посилаючись на які він заперечує проти позову.
Згідно позиції Верхового Суду України, що викладена у постанові Пленуму «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18.12.2003 року «Про судове рішення у цивільній справі» вбачається, що оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси, то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи та інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це.
Статтями 78, 81 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини і відповідні ним правовідносини.
Відповідно до ч. 3 ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.
У ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 . Житловий будинок АДРЕСА_2 (свідоцтво на право власності на житло від 25 вересня 2006 року, технічний паспорт віж 29 серпня 2006 року).
Як вбачається з акту обстеженняжитла № 24 від 27.03.2023р., складеного Старосалтівською селищною військовою адміністрацією, дах будинку з лівої сторони був пошкоджений, однак над квартирою №18 дах не був зруйнований, дощова вода в квартиру не потрапляла.
Сторонами не оспорюється, що Старосалтівська селищна військова адміністрація найняла підрядну організацію ТОВ «Східбудтрансгаз» для ремонту даху житлового будинку АДРЕСА_3 .
На початку лютого 2024 року ОСОБА_1 приїхав до своєї квартири АДРЕСА_4 , зайшовши у квартиру, виявив, що квартира зазнала пошкодження в зв`язку із залиттям дощовою водою.
Залиття дощовою водою його квартири сталося під час проведення ремонтних робіт даху житлового будинку АДРЕСА_3 підрядною організацією ТОВ «Східбудтрансгаз».
Факт залиття підтверджується актом від 01.04.2024р., складеного балансоутримувачем (управителем) житлового будинку де зазначено, що під час огляду квартири АДРЕСА_1 : виявлено пошкодження даху, стелі, підлоги в результаті затоплення дощем квартири площею 38,7 м2. Комісія вважає, що квартира АДРЕСА_1 не придатна для проживання.
Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.
Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Відповідно до частин 1 та 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Відповідно до звіту про визначення розміру матеріальних збитків від 25.04.2024р. розмір матеріальних збитків, що призвели до завдання майнової шкоди (пошкодження квартири дощовою водою) завданої власнику квартири АДРЕСА_1 , складає 228 671,00грн.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», управителем с особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом будинків і споруд (далі-управління будинком) і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору.
Виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого с надання житлово- комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору.
Комунальне підприємство «Салтів водоканал» є управителем житлового будинку по АДРЕСА_3 .
Частиною другою статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що балансоутримувач зобов`язаний укладати договір з власником (співвласниками) на утримання на балансі відповідного майна; утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); вести бухгалтерську, статистичну та іншу, передбачену законодавством, звітність відповідно до законодавства; забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.
Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 24 Закону України «Про житлово- комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, а також забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що передані на його баланс.
Крім того, Наказом Державного Комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005р. №76, затверджено Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій (далі - Правила).
Відповідно до пункту 2 Правил, технічне обслуговування жилих будинків це комплекс робіт, спрямованих па підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання, система технічного обслуговуванняжилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби 4 будинку.
Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його »станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо.
Також, відповідно пункту 2.1. Державних будівельних норм Інженерне обладнання будинків і споруди, затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 09.12.2008 р. №568, контроль за технічним станом здійснюється шляхом провадження системи технічного огляду житлових будинків проведення планових та позапланових оглядів (пункт 2.1 Правил).
Планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводяться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (пункт 2.1.1 Правил).
Загальний огляд здійснюється комісією, до складу якої входять відповідні спеціалісти виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та представники громадських організацій, правління ЖБК та ОСББ. У разі необхідності до складу комісій можуть включатися спеціалісти - експерти проектних інститутів та спеціалізованих організацій (пункт 2.1.3 Правил).
Позапланові огляди передбачають огляд окремих елементів будинку або приміщень у разі аварій на зовнішніх комунікаціях. Позапланові огляди проводяться комісією або окремими працівниками виконавця послуг у залежності від обсягу та характеру пошкоджень, що виникли, (пункт 2.2.1 Правил).
Згідно з пунктом 2.4,1 Правил, поточний ремонт виконується виконавцем послуг власними силами або із залученням підрядних організацій.
Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його житло чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг.
Відповідно до статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
За таких обставин позовні вимоги в частині відшкодування заподіяної матеріальної шкоди у розмірі 228 671,00грн., підлягають задоволенню, стягненню з відповідачів у солідарному порядку.
Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Моральна шкода, зокрема, полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Згідно роз`яснень, викладених в п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" (зі змінами та доповненнями), відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
З вини відповідачів відбулося залиття квартири позивача, що завдало позивачу моральної шкоди у зв`язку із пошкодженням належного йому майна, що в свою чергу призвело до моральних страждань, які вимагали додаткових зусиль для організації життя, що спричинило у нього тривалий стресовий стан та душевні переживання, фізичний та моральний дискомфорт.
Врахувавши зазначене, вимоги розумності та справедливості, суд відзначає глибину душевних страждань позивача, з відповідача підлягає стягненню в рахунок відшкодування моральної шкоди 5000,00 грн. на користь позивача.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що позивач є інвалідом ІІ групи, судовий збір підлягає стягненню з відповідачів на користь держави в долевому порядку.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 128, 131, 141, 223, 263-265, 268 ЦПК України
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Східбудтрансгаз», Старосалтівської селищної військової адміністрації, Комунального підприємства «Салтів водоканал» про відшкодування моральної та матеріальної шкоди- задовольнити частково.
Стягнути солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю «Східбудтрансгаз», Старосалтівської селищної військової адміністрації, Комунального підприємства «Салтів водоканал» на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 , завдану майнову шкоду у розмірі 228 671,00грн (двісті двадцять вісім тисяч шістсот сімдесят одна гривня) та суму моральної шкоди у розмірі 5 000,00грн. (п`ять тисяч гривень).
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Східбудтрансгаз», Старосалтівської селищної військової адміністрації, Комунального підприємства «Салтів водоканал» на користь держави 1009 грн.33 коп. (тисяча дев`ять гривень тридцять три копійки) з кожного.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст.ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасники справи:
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 , АДРЕСА_5
Комунальне підприємство «Салтів водоканал»
Повний текст рішення виготовлено 05 січня 2026 року.
Суддя