Червоноармійський районний суд Житомирської області
Справа № 292/44/25
Провадження № 2/292/100/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 січня 2025 року с-ще Пулини

Суддя Червоноармійського районного суду Житомирської області Рябенька Т.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до приватного підприємства "Новозаводські аграрні інвестиції" про розірвання договорів оренди землі та припинення державної реєстрації іншого речового права (права оренди земельної ділянки),

В С Т А Н О В И Л А :

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з даним позовом до ПП "Новозаводські аграрні інвестиції", в якому просять розірвати договір оренди землі від 17.10.2019, укладений між ними та відповідачем, щодо земельної ділянки з кадастровим номером :11:000:0027 площею 5,9048 га та припинити державну реєстрацію іншого речового права на дану земельну ділянку, проведену на підставі договору оренди землі від 17.10.2019 (номер запису про інше речове право: 34384917, дата державної реєстрації 27.11.2019, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 49935880 від 29.11.2019); розірвати договір оренди землі від 17.10.2019, укладений між ними та відповідачем щодо земельної ділянки з кадастровим номером :09:000:0023 площею 0,7634 га та припинити державну реєстрацію іншого речового права на дану земельну ділянку, проведену на підставі договору оренди землі від 17.10.2019 (номер запису про інше речове право: 34389362, дата державної реєстрації 27.11.2019, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 49940685 від 29.11.2019); розірвати договір оренди землі від 17.10.2019, укладений між ними та відповідачем щодо земельної ділянки з кадастровим номером :09:000:0015 площею 2,5602 га та припинити державну реєстрацію іншого речового права на дану земельну ділянку, проведену на підставі договору оренди землі від 17.10.2019 (номер запису про інше речове право: 34389813, дата державної реєстрації 27.11.2019, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 49941190 від 29.11.2019); стягнути з відповідача на їх користь всі понесені ними та документально підтверджені судові витрати. Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст. ст. 175, 177 ЦПК України. Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. До позовної заяви додано клопотання позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі. У разі відмови у відстроченні їм сплати судового збору просять зменшити розмір судового збору. Свої клопотання про відстрочення сплати судового збору позивачі мотивують тим, що не працюють, доходів не отримують, на підтвердження чого надали суду копії відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору. Дослідивши дані клопотання та додані до них матеріали, суддя дійшла такого висновку. Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати. Згідно частин 1 та 3 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. За приписами зазначених норм відстрочення сплати судового збору та зменшення його розміру є правом суду, а відповідна заява сторони розглядається, виходячи із визначених стороною обставин, що унеможливлюють сплату судового збору. Згідно п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10 клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачами до поданих клопотань про відстрочення сплати судового збору, додано копії відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 04.12.2024, зі змісту яких вбачається, що за період з 1-го кварталу 2022 року по 1 квартал 2024 року інформація про доходи ОСОБА_2 відсутня, за період з першого кварталу 2022 року по 2 квартал 2024 року інформація про доходи ОСОБА_1 відсутня. Всупереч наведеним правовим нормам, позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не додано доказів на підтвердження їх скрутного матеріального стану, зокрема: довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківських документів про відсутність на рахунку коштів, довідки про стан здоров"я, що перешкоджає виконати вимоги законодавства щодо оплати судового збору. Надані позивачами відомості, на думку суду, не є вичерпним доказом, оскільки не виключають наявності у позивачів інших джерел фінансування чи заощаджень. При цьому суд звертає увагу на те, що судовий збір є обов"язковим платежем, передбаченим законодавством, і відстрочення його сплати можливе лише за умов, чітко визначених законом. Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що позивачами до вказаних клопотань не додано належних та достатніх доказів їх скрутного матеріального становища, що є умовою для відстрочення сплати судового збору або зменшення його розміру, тому не знаходить правових підстав для задоволення клопотання. Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Із змісту позовних вимог вбачається, що позивачі звернулися до суду з позовом, який містить шість вимог немайнового характеру. Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно з положеннями ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» станом на день подачі позову розмір ставки судового збору із позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211 грн 20 коп). Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" з 1 січня 2025 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028 гривень. З вищенаведеного слідує, що мінімальна ставка судового збору за подання позову, який містить вимогу немайнового характеру, складає 1211 грн. 20 коп. Отже, позивачам необхідно сплатити судовий збір за шість вимог немайнового характеру у розмірі 7267 грн 20 коп. Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Виходячи з вищевикладеного, позивачам необхідно надати строк на усунення недоліків, а саме - сплати судового збору в сумі 7267 грн 20 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 136, 175, 177, 185, 353 ЦПК України, Законом України "Про судовий збір", суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до приватного підприємства "Новозаводські аграрні інвестиції" про розірвання договорів оренди землі та припинення державної реєстрації іншого речового права (права оренди земельної ділянки) залишити без руху, про що повідомити позивачів. Надати позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк в межах п"яти днів з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених в ній недоліків. Роз"яснити позивачам, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачам. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.С.Рябенька