КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2025 року м. Київ

Справа № 381/2151/25

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

за участю секретаря судового засідання Слив`юк С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19 травня 2025 року, постановлену у складі судді Анапріюк С.П.,

у справі за клопотанням ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради; особа, щодо якої подається клопотання - ОСОБА_3 про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною,

встановив:

У квітні 2025 року заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Фастівського міськрайонного суду Київської області із клопотанням про продовження строку дії рішення про визнання ОСОБА_3 недієздатною.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 28 квітня 2024 року - прийнято до судового розгляду клопотання з повідомленням учасників справи.

УхвалоюФастівського міськрайонного суду Київської області від 30 квітня 2024 року - клопотання залишено без руху та надано десятиденний строк для усунення недоліків з дня вручення ухвали.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19 травня 2025 року клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною - залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду, заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись з апеляційною скаргою, в якій просять її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апелянти зазначають, що оскаржувана ухвала була постановлена судом без повідомлення заявників про дату, час та місце судового засідання, шляхом передчасного постановлення ухвали про залишення без розгляду клопотання.

Крім того, заявниками вживались заходи для виконання вимог ухвали Фастівського міськрайонного суду від 30 квітня 2025 року про залишення клопотання без руху для усунення недоліків.

02.05.2025 року заявниками було направлено звернення (заяву) керівнику Комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» про проведення психіатричної експертизи.

На вищезазначене звернення (заяву) керівником Комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» було відмовлено в проведенні судово-психіатричної експертизи психічного стану ОСОБА_3 за заявою опікунів та наголошено про те, що судово-психіатрична експертиза проводиться виключно за ухвалою суду, а не за заявою опікунів.

02.05.2025 року вищевказану відповідь та відповідну заяву про усунення недоліків на виконання ухвали Фастівського міськрайоного суду Київської області від 30.04.2025 року подано до Фастівського міськрайонного суду.

Але суд, не зважаючи на неможливість заявником в позасудовому порядку провести судово-психіатричну експертизу, залишив без розгляду клопотання про продовження строку дії рішення суду.

В судовому засідання заявники підтримали вимоги апеляційної скарги, просили її задовольнити з викладених у ній підстав.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового розгляду були повідомлені належним чином, що не перешкоджає апеляційному перегляду ухвали відповідно до частини другої статті 372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення заявників, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Залишаючи без розгляду клопотання про продовження строку дії рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 31 травня 2023 року у справі № 381/3287/22, суд першої інстанції виходив з того, що заявники не усунули визначені ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 30 квітня 2025 року недоліки, оскільки в порушення статті 300 ЦПК України разом з клопотанням не надали судово-психіатричної експертизи на доведення обставин, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого ОСОБА_3 продовжувала не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керуватися ними.

Проте з висновком місцевого суду колегія суддів не погоджується з таких підстав.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 31 травня 2023 року у справі № 381/3287/22 заяву ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , заінтересована особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна - задоволено.

ОСОБА_3 визнано недієздатною і встановлено над нею опіку, заявників призначено її опікунами; строк дії рішення суду - два роки з моменту набрання рішенням суду законної сили.

У квітні 2025 року заявники звернулися до Фастівського міськрайонного суду Київської області з клопотанням про продовження строку дії рішення про визнання особи недієздатною, в якому просили продовжити строк дії рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 31 травня 2023 року у справі № 381/3287/22, яким ОСОБА_3 визнано недієздатною, встановлено над нею опіку й призначено опікуна, строком до двох років з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Разом з клопотанням заявники порушили перед місцевим судом питання про призначення судово-психіатричної експертизи відносно ОСОБА_3 з метою встановлення її психічного стану. На вирішення експерту запропоновано поставити такі запитання:

- чи хворіє ОСОБА_3 на психічну хворобу?

- чи усвідомлює ОСОБА_3 значення своїх дій та чи може ними керувати?

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 30 квітня 2025 року клопотання заявників про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною залишено без руху, оскільки до вказаного клопотання вони не додали висновок судово-психіатричної експертизи.

Згідно з довідкою завідуючої відділенням амбулаторних судово-психіатричних експертиз Н.А. Глубковської від 02 травня 2025 р. за вих. № 77, заявникам відмовлено в проведенні судово-психіатричної експертизи за їхнім зверненням, оскільки експертиза такого типу проводиться виключно за ухвалою суду.

Встановивши вищенаведені обставини, колегія суддів виходить з наступного.

Частини сьома і восьма статті 300 ЦПК України передбачають, що клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті.

Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи.

Таким чином, питання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною вирішується за клопотанням опікуна чи представника органу опіки та піклування виключно за наявності висновку судово-психіатричної експертизи.

Разом з тим, частина восьма статті 300 ЦПК України лише установлює обов`язок суду вирішити питання за клопотанням продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною на підставі висновку судово-психіатричної експертизи, що не може тлумачитися як обов`язок заявника подавати до суду відповідний висновок разом з клопотанням.

Більше того, відповідно до пункту 2 частини першої статті 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами, а також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити, серед іншого, психічний стан особи.

Отже, психічний стан фізичної особи встановлюється на підставі висновку експертизи, складеного за результатами судово-психіатричної експертизи, призначеної судом за клопотанням сторони, з чого випливає, що призначення експертизи такого виду є обов`язком суду.

Відповідно до ч. 9 ст. 300 ЦПК України суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною до закінчення строку його дії в порядку, встановленому статтею 299 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно зі ст. 21 Закону України «Про психіатричну допомогу» судово-психіатрична експертиза в адміністративних, цивільних справах, у кримінальному провадженні призначається і проводиться на підставах та в порядку, передбачених законом.

Частиною 1 ст. 103 ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 1 ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Відповідно до ст. 298 ЦПК України суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

Таким чином, із системного аналізу вищевказаних процесуальних норм випливає, що при вирішенні справ про визнання фізичної особи недієздатною, в тому числі вирішення питання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною, експертиза для встановлення психічного стану особи призначається судом.

Зважаючи на те, що до клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною заявники додали клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи, колегія суддів дійшла висновку, що заявники діяли відповідно до процесуального закону, натомість місцевий суд передчасно залишив без розгляду клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною, не обговоривши з учасниками справи доцільність призначення у справі вищевказаної експертизи та не ухваливши відповідного процесуального рішення за результатами розгляду клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи.

Крім цього, суд першої інстанції неналежним чином оцінив надану заявниками на підтвердження об`єктивної неможливості додати до клопотання висновок судово-психіатричної експертизи довідку завідуючої відділенням амбулаторних судово-психіатричних експертиз Н.А. Глубковської від 02 травня 2025 р. за вих. № 77, згідно з якою завідуюча повідомила, що проведення такої експертизи за зверненням заявників є неможливим, оскільки вона проводиться виключно на підставі ухвали суду. Зазначена обставина свідчить про те, що заявники були об`єктивно позбавлені змоги надати висновок судово-психіатричної експертизи.

Таким чином, залишення без розгляду клопотання заявників призвело до створення перешкод в доступі до правосуддя, що є недопустимим.

Відповідно до частини четвертої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження при апеляційному перегляді оскаржуваної ухвали, висновки місцевого суду ґрунтуються на неправильному тлумаченні норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали, тож існують підстави для її скасування та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 268, 367, 368, 374 - 379, 381 - 383 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19 травня 2025 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 23 лютого 2026 року.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Кирилюк Г.М.

Рейнарт І.М.