Справа № 307/4223/25
Провадження № 2-о/307/92/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2025 року м. Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Сойми М.М., з участю секретаря Ваш Е.О., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду міста Тячів Закарпатської області Україна цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , де заінтересовані особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерство оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_2 , неповнолітня ОСОБА_2 , неповнолітній ОСОБА_3 , законний представник неповнолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

Заявниця ОСОБА_1 звернулася до Тячівського районного суду Закарпатської області в порядку окремого провадження із заявою, де заінтересовані особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерство оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_2 , неповнолітня ОСОБА_2 , неповнолітній ОСОБА_3 , законний представник неповнолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , про встановлення факту родинних відносин, а саме, що зниклий безвісті військовослужбовець, водій протитанкового відділення другого відділу прикордонної служби (тип С) третьої прикордонної комендатури швидкого реагування ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є рідним сином громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та рідним батьком доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області від 07 листопада 2025 року відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати в порядку загального позовного провадження та залучено до участі у справі в якості заінтересованих осіб Міністерство оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_2 , неповнолітню ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , законного представника неповнолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - ОСОБА_4 .

Вимоги заяви ОСОБА_1 мотивує тим, що вона є рідною матір`ю військовослужбовця ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який є водієм протитанкового відділення другого відділу прикордонної служби (тип С) третьої прикордонної комендатури швидкого реагування ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно повідомлення ІНФОРМАЦІЯ_1 від 04 вересня 2025 року за місцем несення служби 29 липня 2025 року був перерваний зв`язок з сержантом ОСОБА_3 в районі населеного пункту Григорівка, Бахмутського району, Донецької області, Україна, знайти і евакуювати військовослужбовця не вдалося, за фактом зникнення проведено службове розслідування військовою частиною, знайти військовослужбовця станом на 28 жовтня 2025 року не вдалося, є надія, що він знаходиться у полоні. Також на адресу ІНФОРМАЦІЯ_7 надійшло сповіщення від командира ВЧ НОМЕР_1 про зникнення безвісті військовослужбовця від 03 серпня 2025 року. Також зазначає, що у ОСОБА_3 , крім неї, є також двоє дітей: донька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . Відповідно мати військовослужбовця та його двоє дітей отримали право на виплату грошового забезпечення військовослужбовцям, які зникли безвісті, як особи першої черги, за відсутності особистого розпорядження військовослужбовця, однак, помилка у написанні прізвища ОСОБА_3 ставить під сумнів родинні відносини між ним та його матір"ю ОСОБА_1 і двома його неповнолітніми дітьми: донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , прізвище у яких зазначено " ОСОБА_5 ".

Представник заінтересованої особи ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_6 подав суду пояснення, в якому зазначив, що проаналізувавши заяву по справі та додані до неї документи, можна зробити висновок, що первинним документом для визначення вірного прізвища зниклого безвісті ОСОБА_3 є копія свідоцтва про шлюб його батьків серії НОМЕР_2 , виданого виконкомом Бедевлянської сільської ради Тячівського району Закарпатської області, з якого вбачається прізвище осіб, які уклали шлюб, а саме ОСОБА_5 . А помилки в неправильному написанні прізвища ОСОБА_3 наявні в свідоцтві про його народження та в паспорті громадянина України. Таким чином, зміни в актові записи про народження та паспорт громадянина України вносяться на основі Правил № 96/5 та Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 302 від 25 березня 2015 року, тобто існує позасудовий порядок внесення змін та виправлень в актові записи, завдяки якому відділи державної реєстрації актів цивільного стану змінюють/виправляють помилки, допущені в первинних документах громадян (на основі яких видається паспорт) та у зв`язку з чим, зникає сама необхідність у встановленні факту родинних відносин між батьками/дітьми в судовому порядку. Просить заяву залишити без розгляду.

Заявниця ОСОБА_1 та її представник адвокат Михалків Б. С. у підготовче судове засідання не з`явилися, позаяк представник заявника адвокат Михалків Б. С. подав суду заяву про проведення судового засідання у їх відсутності.

Представники заінтересованих осіб - ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_8 , а також заінтересовані особи - неповнолітня ОСОБА_2 , неповнолітній ОСОБА_3 , законний представник неповнолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - ОСОБА_4 в підготовче судове засідання не з`явилися.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, перелік яких визначений частиною першою статті 315 ЦПК України.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 1 постанови від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Частиною шостою статті 294 ЦПК України визначено, що якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження №14-567цс18) зроблено висновок про те, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: - факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; - заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); - чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

У постанові Верховного Суду від 19 березня 2021 року у справі № 643/14985/18-ц (провадження №61-14325св19) вказано, що для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суддя зобов`язаний з`ясувати, які фізичні особи і організації можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи і підлягають виклику в судове засідання, в необхідних випадках запропонувати заявникові та заінтересованим особам подати додаткові докази на підтвердження заявлених вимог чи заперечень проти них. Тобто критерієм наявності спору про право у справах окремого провадження є сама можливість виникнення, зміни або припинення прав та обов`язків у третіх осіб внаслідок встановлення певного факту навіть за відсутності заперечень таких осіб. З точки зору закону під спором про право у справах окремого провадження розуміється конфлікт інтересів заявника та хоча б однієї із заінтересованих осіб внаслідок заперечення такої особи проти задоволення заяви про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів або неоспорюваних прав, а також можливість виникнення, зміни або припинення прав та обов`язків у третіх осіб внаслідок задоволення відповідної заяви.

У постанові Верховного Суду від 29 травня 2023 року у справі №175/2319/22 зроблено висновок, що заява про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу та встановлення факту смерті у певний час не підлягає розгляду в порядку окремого провадження, оскільки вбачається спір про право, а саме виникнення у заявника права на отримання одноразової грошової допомоги у зв`язку із загибеллю військовослужбовця, а також права на спадкування за законом майна померлого спадкодавця, що є окремим предметом доказування.

Юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, змін або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Таким чином, встановлення факту у даній справі вплине на кількість осіб, які мають право на отримання виплат грошового забезпечення військовослужбовця, який зник безвісті, тобто встановлення факту пов`язане з наступним вирішенням спору про право, що відповідно є підставою для розгляду такої заяви по суті в порядку позовного провадження, що фактично унеможливлює розгляд заяви ОСОБА_1 в порядку окремого провадження.

Подібні висновки у аналогічних справах про встановлення факту викладені у постановах Верховного Суду від 10 квітня 2024 року у справі №759/1894/23, провадження №61-14701св23, від 01 травня 2024 року у справі №758/3298/23, провадження №61-1305 св 24, від 13 червня 2024 року у справі №357/10078/22, провадження №61-15033св23.

Враховуючи викладене, встановивши фактичні обставини справи, суд дійшов висновку про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду на підставі частини шостої статті 294 ЦПК України, оскільки встановлення факту родинних відносин пов`язується із наступним вирішенням спору про право, а тому такий спір має вирішуватися в порядку позовного, а не окремого провадження з огляду на імперативну вказівку закону.

Заява про встановлення факту родинних відносин може розглядатися за правилами окремого провадження у разі відсутності спору, водночас, у даній справі ІНФОРМАЦІЯ_2 заперечує проти задоволення заяви ОСОБА_1 .

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 18 липня 2022 року у справі №755/9100/18 (провадження №61-17332св20), від 25 жовтня 2022 року у справі №760/13773/20 (провадження № 61-797св22).

Суд звертає увагу, що залишення заяви без розгляду не перешкоджає реалізації права ОСОБА_1 на звернення до суду за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів шляхом звернення з відповідними вимогами в порядку позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 294, 315 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , де заінтересовані особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерство оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_2 , неповнолітня ОСОБА_2 , неповнолітній ОСОБА_3 , законний представник неповнолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , про встановлення факту родинних відносин - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявниці ОСОБА_1 та її представнику адвокату Михалківу Богдану Степановичу, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду в 15-денний строк з дня проголошення (складання).

Ухвалу складено 02 січня 2026 року.

Головуюча: Сойма М.М.