Справа № 675/1403/25
Провадження № 2/675/805/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" грудня 2025 р. м. Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі головуючого -

судді Демчука П.В.,

з участю секретаря судового засідання Григор`євої О.С.,

представника позивача Гучинського П.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань у м. Ізяслав цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,

встановив:

У серпні 2025 року Акціонерне товариство «Хмельницькобленерго» (надалі АТ «Хмельницькобленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії. В обгрунтування позову позивач вказав, що 03 січня 2025 року представники Шепетівського РЕМ в будинку АДРЕСА_1 виявили порушення, а саме: зрив пломби 52026538-АТ ХОЕ С оператора системи розподілу, яка була встановлена на виносній шафі, лічильник NIK 2303 АРЗ/1000/М.11 № 10611601.

На місці порушення згідно з п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312 (надалі ПРРЕЕ), в присутності відповідача ОСОБА_1 був складений акт про порушення за №В001081 від 03.01.2025 року, в якому зафіксоване виявлене правопорушення на день перевірки. Акт про порушення за № В001081 від 03.01.2025 року відповідач підписав без жодних зауважень.

21.02.2025 року відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ та зроблено висновок, що відповідачем порушено п.2 п.8.4.2. Правил, а саме: зрив пломби 52026538-АТ ХОЕ С оператора системи розподілу, яка була встановлена на виносній шафі, лічильник NIK 2303 АРЗ/1000/М.11 № 10611601.

Комісія визначила обсяг та вартість необлікованої електричної енергії на підставі акту №В001081 від 03.01.2025 р. - 1986 кВт/год на суму 20779,01 грн.

Відповідачка на засіданні комісії не був присутній, протокол отримав рекомендованим листом 08.03.2025 р., однак не сплатив вартість необлікованої електричної енергії на підставі акту № В001081 від 03.01.2025 року .

Враховуючи наведені обставини, позивач просить стягнути із відповідача заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 20779,10 грн., 3% річних в розмірі 295,46 грн., інфляційну складову в розмірі 864,16 грн., а також витрати по сплаті судового збору в сумі 2422,4 грн.

03 вересня 2025 суд відкрив спрощене позовне провадження з викликом сторін та призначив справу до судового розгляду.

Представник позивача Гучинський П.Л. у судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі, з підстав зазначених у позові.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день на час роглдяу справі був повідомлений у встановленому порядку.

Заслухавши представника позивача Гучинського П.Л., дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Суд встановив, що ОСОБА_1 проживає за адресою - АДРЕСА_1 , та є споживачем електроенергії за вказаною адресою (особовий рахунок № НОМЕР_1 ).

03 січня 2025 року представники Шепетівського РЕМ - старший майстер Метельський В.В. , електромонтер Рижко О.І. , конролер Метельська І.С. в будинку за місцем проживання споживача ОСОБА_1 і за його присутності виявили порушення, а саме: : зрив пломби 52026538-АТ ХОЕ С оператора системи розподілу, яка була встановлена на виносній шафі.

Акт про порушення за №В001081 від 03 січня 2025 року ОСОБА_1 підписав без жодних зауважень.

21 лютого 2025 відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ. Комісія дійшла висновку, що відповідач порушив п.п.2 п.8.4.2. Правил, а саме: зрив пломби 52026538-АТ ХОЕ С оператора системи розподілу, яка була встановлена на виносній шафі, лічильник NIK 2303 АРЗ/1000/М.11 № 10611601.

Комісія визначила обсяг та вартість необлікованої електричної енергії на підставі акту 1986 кВт/год на суму 20779,01 грн. (з ПДВ), що є додатком № 1 до протоколу комісії. Згідно вказаного розрахунку вартість безоблікового споживання електроенергії розраховувалася за період з 04 липня 2024 р. по 03 січня 2025 року. На засіданні комісії відповідач присутній не був, рішення комісії разом із розрахунком отримав 08 березня 2025 року, про що свідчить рекомендоване поштове повідомлення.

Згідно з ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Частинами 1-4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Положеннями ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є порушення правил користування енергією.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про постачання електричної енергії споживачу.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів.

Відповідно до положень п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії»споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Згідно з ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку є правопорушеннями на ринку електричної енергії.

Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, постановою №312 від 14.03.2018 року затвердила Правила роздрібного ринку електричної енергії, якими зокрема врегульовано взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними ПРРЕЕ.

Положеннями ПРРЕЕ врегульовано взаємовідносини, що виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії.

Відповідно до пункту 1.1.2 ПРРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно; об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування.

Відповідно до п.п. 5, 6, 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ, у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.

Відповідно до п. 8.4.1 ПРРЕЕ, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються.

Відповідно до п.п. 7 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

Згідно з п. 6.4.1 та 6.4.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії розкрадання електричної енергії полягає у встановленні позаоблікових підключень, використання електричної енергії без приладів обліку (якщо використання приладів обліку обов`язкове) або вплив на роботу ЗКО (ЗКО - засоби комерційного обліку електричної енергії), пошкодження ЗКО, пошкодження або зрив установлених на них пломб, пломбувального матеріалу та індикаторів, порушення схеми комерційного обліку чи в будь-який інший спосіб, що має явні або підтверджені результатами експертизи ознаки втручання в роботу ЗКО, за що учасники ринку та споживачі несуть відповідальність відповідно до законодавства.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вказаними діями ОСОБА_1 завдано шкоди позивачу. Розмір завданої шкоди визначено згідно розрахунку, проведеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України. Розрахунок відповідач не оспорив та не надала суду власного розрахунку.

Положеннями ст. 22 ЦК України закріплено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо інше не встановлено законом або договором.

Нормою ст. 1166 ЦК України становлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка ї завдала.

Так, відповідно до змісту наведених вище положень законодавства підставою для виникнення у споживача житлово-комунальних послуг обов`язку зі сплати їх вартості є: в першу чергу, наявність між таким споживачем та постачальником послуг або іншим уповноваженим учасником цих правовідносин договору про надання відповідних послуг. Разом з тим, споживачі зобов`язані своєчасно і в повному обсязі оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживачів від оплати послуг у повному обсязі, що закріплено в ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги».

Наведена правова позиція суду узгоджується із правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 07 липня 2020 року по справі №712/8916/17.

Оскільки суд встановив, що відповідач є споживачем електричної енергії, добровільно не відшкодував заподіяну шкоду, позовні вимоги підтверджені належними та допустимими доказами, які відповідачемю не спростовані, суд дійшов висновку про стягнення з ОСОБА_1 вартості необлікованої електричної енергії.

В той же час суд вважає, що у стягненні з відповідача на користь позивача 3% річних в розмірі 295,46 грн. та інфляційну складову в розмірі 864,16 грн. слід відмовити з таких підстав.

Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплати гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (частина перша статті 509 ЦК України).

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу (частина друга статті 509 ЦК України).

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є не лише договори й інші правочини, але також завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди іншій особі й інші юридичні факти (частина друга статті 11 ЦК України).

Отже, завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди породжує зобов`язання між суб`єктом, який таку шкоду завдав, і потерпілим. Залежно від змісту такого зобов`язання воно може бути грошовим або не грошовим.

За змістом статей 524, 533-535 і 625 ЦК України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях, що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати. Судове рішення про стягнення таких коштів є рішенням про примусове виконання обов`язку в натурі, тобто підтверджує грошове зобов`язання, зокрема те, що виникло у боржника у зв`язку із завданням ним шкоди потерпілому (кредитору).

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (частина друга статті 625 ЦК України)/

Стаття 625 входить до розділу I "Загальні положення про зобов`язання" книги 5 ЦК України, тому в ній визначені загальні правила відповідальності за порушення грошового зобов`язання і її дія поширюється на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено спеціальними нормами, що регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань.

За змістом частини другої статті 625 ЦК України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації від боржника за неналежне виконання зобов`язання.

Таким чином, у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань.

Аналогічний висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 686/21962/15-ц (провадження № 14-16цс18).

Отже, положення статті 625 ЦК України передбачають, що зобов`язання можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів, передбачених законом, а також угод, які не передбачені законом, але йому не суперечать, а в окремих випадках встановлені актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки можуть виникати з деліктного зобов`язання та рішення суду.

Матеріалами справи підтверджено, що відповідач має перед позивачем грошове зобов`язання.

Щодо періоду прострочення виконання грошового зобов`язання слід зазначити наступне.

Відповідно до частини першої статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Порушенням зобов`язання, згідно з статтею 610 ЦК України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Джерелом визначеності змісту обов`язку особи, що завдала шкоди, може бути:

1) договір особи, що завдала шкоди, з потерпілим, в якому сторони домовилися зокрема, про розмір, спосіб, строки відшкодування шкоди;

2) у випадку, якщо не досягли домовленості, то рішення суду в якому визначається спосіб та розмір відшкодування шкоди.

Тільки після конкретизації змісту зобов`язання про відшкодування шкоди за допомогою рішення суду або договору про відшкодування шкоди, те чи інше зобов`язання може бути кваліфіковане як грошове, і відповідно може відбутися прострочення боржника (особи, що завдала шкоди) щодо його виконання (аналогічний висновок викладений у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду 03 квітня 2019 року у справі № 757/3725/15-ц, від 04 грудня 2019 року у справі № 463/389/14-ц, від 01 березня 2021 року у справі № 180/1735/16-ц).

Підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди між сторонами є факт її завдання позивачу, однак її розмір та спосіб відшкодування (грошові кошти) мають бути конкретизовані відповідним договором сторін, чи рішенням суду про стягнення такої шкоди.

Суд зауважує, що підстава для стягнення на користь позивача шкоди, завданої безобліковим споживанням електроенергії, виникла з часу завдання такої шкоди відповідачем, однак зобов`язання у відповідача сплатити такі кошти виникне лише на підставі судового рішення, яким визначено розмір відшкодування шкоди, оскільки сторони не домовилися про розмір, спосіб, строки відшкодування шкоди.

Оскільки прострочення виконання обов`язку відповідачем з виплати належних позивачу коштів не відбулося, такий обов`язок у відповідача виникне на підставі рішення суду про відшкодування шкоди, завданої споживанням не облікованої електричної енергії, а тому підстав, передбачених частиною другою статті 625 ЦК України, для стягнення з відповідача на користь позивача інфляційних втрат і трьох процентів річних немає.

Згідно із ч. 1ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі аикладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позов Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 20779 грн.10 коп.

В решті позову відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» 2296 грн. судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На рішення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

позивач - Акціонерне товариство «Хмельницькобленерго» (вул. Храновського, 11А, м. Хмельницький, );

відповідач - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Суддя П.В.Демчук