Справа №534/22/25
Провадження №2/534/9/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 січня 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Комсомольського міського суду Полтавської області Малюк М.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області про визнання правочину недійсним, припинення права власності та визнання права власності,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із зазначеним позовом, в якому просять визнати договір дарування земельної ділянки серії та номер бланків: НРВ 824007, НРВ 824008, за реєстраційним номером №1158, посвідчений 10.06.2021 приватним нотаріусом Горішньоплавнівського міського нотаріального округу Полтавської області Коваленком В.В. недійсним. Припинити право власності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на земельну ділянку з кадастровим №:50:025:0215, площею 0,0778га. Визнати за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності по 1/2 частки на земельну ділянку з кадастровим №:50:025:0215, площею 0,078 га.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суддя доходить висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху зважаючи на те, що її подано без додержання вимог, встановлених у пункті 3 частини 3 статті 175 ЦПК України.

Як вбачається з позовної заяви, позовні вимоги позивачів стосуються вимог майнового характеру, зокрема визнання за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , права власності по 1/2 частки на земельну ділянку з кадастровим №:50:025:0215, площею 0,078 га.

Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, серед інших відомостей зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

За приписами пункту 9 частини 1 статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Статтею 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, заявлена позовна вимога ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання права власності на земельну ділянку в розумінні змісту вищенаведених приписів законодавства є майновою вимогою, тобто судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру.

На підтвердження сплати судового збору до позовної заяви додано квитанцію про сплату позивачами судового збору в загальному розмірі 4 239,20 грн.

Проте, звертаючись до суду із позовною вимогою про визнання права власності на земельну ділянку, яка є майновою, в позовній заяві не зазначено ціну позову з посиланням на докази дійсної вартості земельної ділянки, визначеної згідно з експертною грошовою оцінкою у відповідності до приписів Закону України «Про оцінку земель».

Відповідно до статті 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Зазначене унеможливлює визначення судом правильності встановленого законодавством розміру судового збору, який підлягає сплаті за подання до суду даного цивільного позову.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (у разі передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки), втрат лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

Відповідно до статті 18 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».

Статтею 19 Закону України «Про оцінку земель» визначено, що експертна грошова оцінка земельних ділянок проводиться суб`єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до вимог цього Закону, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні», а також інших нормативно-правових актів та державних стандартів, норм і правил.

Відповідно до статті 20 Закону України «Про оцінку земель» за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Також, суд зазначає, що за наявності перешкод у отриманні витягу з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, позивачі не позбавлені можливості замовити експертну грошову оцінку майна з метою визначення вартості земельної ділянки.

Отже, зважаючи на пункт 2 частини 1 статті 176 ЦПК України та норми Закону України «Про оцінку земель», для визначення вартості об`єкта, тобто ціни позову, позивачам необхідно надати витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки або звіт за результатами проведення експертної грошової оцінки даної земельної ділянки.

На підставі викладеного, позивачі повинні визначити ціну позову, яка повинна відповідати дійсній вартості спірного майна та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру відповідно до дійсної вартості нерухомого майна, про визнання права власності на яке заявлено вимогу.

Крім того суд зазначає, що відповідно до статті 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно із частиною 1 статті 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Частиною 4 статті 53 ЦПК України, у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Відповідно до пункту 26 Постанови пленуму ВСУ від 06.11.2009 р. № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» особами, які беруть участь у справі про визнання правочину недійсним, є насамперед сторони правочину. Нотаріуси, що посвідчували правочини, залучаються до участі у справі як треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, якщо позивач обґрунтовує недійсність правочину посиланням на неправомірні дії нотаріуса.

Позивачі в позовній заяві зазначають третю особу, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватного нотаріуса Кременчуцького нотаріального округу Коваленка В.В., однак не зазначають, як рішення суду може вплинути на права та обов`язки приватного нотаріуса та не зазначають, які саме неправомірні дії вчинив нотаріус під час посвідчення договору дарування.

Таким чином, позивачам потрібно обґрунтувати підстави залучення у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватного нотаріуса Кременчуцького нотаріального округу Коваленка В.В., зазначити, як рішення суду може вплинути на його права і обов`язки та вказати які саме неправомірні дії вчинив нотаріус під час посвідчення договору дарування.

У відповідності до частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

На підставі викладеного та керуючись ст.185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області про визнання правочину недійсним, припинення права власності та визнання права власності залишити без руху.

Встановити позивачам десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених недоліків позовної заяви у такий спосіб: зазначити ціну позову, яка повинна відповідати дійсній вартості спірного майна та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру відповідно до дійсної ціни позову; обґрунтувати підстави залучення у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватного нотаріуса Кременчуцького нотаріального округу Коваленка В.В., зазначити, як рішення суду може вплинути на його права і обов`язки та вказати які саме неправомірні дії вчинив нотаріус під час посвідчення договору дарування.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви, заява вважатиметься неподаною і підлягатиме поверненню позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя М.В.Малюк