Єдиний унікальний номер 305/4938/24
Провадження по справі 2-о/305/86/24
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

"03" січня 2025 р. м. Рахів

Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Ластовичак В.Ю., ознайомившись із матеріалами заяви ОСОБА_1 про встановлення факту батьківства,

встановив:

До суду 30.12.2024 надійшла заява ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , подана в її інтересах адвокатом Поштак Ю.С., про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме факту батьківства ОСОБА_2 , що ІНФОРМАЦІЯ_1 загинув під час виконання військового обов`язку, стосовно двох неповнолітніх дітей заявниці.

Відповідно до заяви, встановлення факту необхідне заявниці для призначення пенсії у зв`язку з втратою годувальника.

Заінтересованою особою у заяві зазначено Рахівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місцезнаходження: 90600, Закарпатська область, м. Рахів, вул. І.Франка, 5).

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від того ж дня визначено головуючого суддю у справі Ластовичака В.Ю.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено ряд недоліків, які наразі унеможливлюють прийняття заяви до розгляду.

1. Так, усупереч вимогам п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у заяві не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків заявниці, а наведений ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України зацікавленої особи (25999074) не відповідає дійсності.

2. Разом з тим, встановлено, що представником заявниці допущено недоліки стосовно визначення кола заінтересованих осіб, виходячи з такого.

Відповідно до правового висновку Касаційного Цивільного Суду у складі Верховного Суду, зробленого у постанові від 07.04.2020 у справі № 638/4/19, права заінтересованих осіб знаходяться у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту заявити про порушення чи оспорювання їхніх суб`єктивних прав. Заінтересовані особи беруть участь у справах окремого провадження з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Але на відміну від заявника ці особи самі не звертаються до суду із заявою, а вступають у вже розпочатий процес з власної ініціативи або притягуються до участі у справі судом.

Незалучення усіх заінтересованих осіб до справи може бути підставою для скасування рішення, прийнятого за результатами її розгляду.

Як зазначено у п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», заінтересованими особами під час розгляду справ про встановлення фактів можуть бути особи, взаємовідносини яких із заявником залежать від мети факту, що підлягає встановленню; організації та установи, які згідно із законом мали б засвідчити той чи інший юридичний факт, але з тих чи інших причин своєчасно цього не зробили і така можливість втрачена; організації та установи, у яких заявник реалізуватиме рішення про встановлення юридичного факту.

До заінтересованих осіб віднесені ті, які беруть участь у справі і мають у ній матеріально-правову або державну чи громадську заінтересованість. Для них характерна юридична заінтересованість у справі. Однак, аналіз статей 293, 294 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що поняття заінтересованих осіб в окремому провадженні обмежено за змістом. Заінтересованими будуть лише ті особи, взаємовідносини яких із заявником залежать від обставин, що підлягають встановленню і можуть вплинути на їх права та обов`язки.

Порядок залучення заінтересованої особи ЦПК України не врегульований, а оскільки відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, то слід керуватися вимогами ст. 53 ЦПК України, що регулює порядок залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог.

У зв`язку із цим, заявнику необхідно зазначати в заяві, на яких підставах відповідні заінтересовані особи підлягають залученню до справи, чого зроблено не було.

Тому, неправильним є залучення заявником до участі у справі лише органу державної реєстрації актів цивільного стану, без залучення:

- Міністерства оборони України, що є органом, який здійснює призначення одноразової грошової допомоги у разі загибелі військовослужбовця;

- органу Пенсійного фонду України, яким здійснюється призначення та виплата пенсій, у тому числі по втраті годувальника;

- осіб, які можуть бути спадкоємцями ОСОБА_2 , адже, як убачається з копії паспорта останнього, він із 28.07.2003 перебуває у шлюбі з ОСОБА_3 , відомості про розірвання вказаного шлюбу в матеріалах відсутні, як і відомості про наявність (чи відсутність) у шлюбі дітей, а також наявність (чи відсутність) у загиблого ОСОБА_2 батьків;

- осіб, які можуть претендувати на отримання допомоги у зв`язку із загибеллю ОСОБА_2 , оскільки, як передбачено ч. 4 ст. 16-1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» до членів сімей загиблих (померлих) військовослужбовців, що мають право на отримання допомоги, належать, зокрема діти, вдова, батьки, внуки, якщо їх батьки загинули (померли), жінка, з якою загибла особа проживали однією сім`єю, але не перебували у шлюбі між собою тощо.

- органу місцевого самоврядування, до повноважень якого належать питання відумерлої спадщини у випадку відсутності у ОСОБА_2 інших родичів, що можуть бути спадкоємцями за законом.

За таких обставин, заявнику необхідно встановити коло зазначених осіб та залучити їх до участі у справі як заінтересованих осіб.

Слід зазначити, що такі доводи вже висловлювались судом в ухвалі про залишення заяви без руху від 03.12.2024 у справі № 305/4631/24 при вирішенні питання про відкриття провадження за практично аналогічною заявою адвоката Поштак Ю.С. у інтересах ОСОБА_1 , однак зазначені порушення усунуто лише частково та заява повторно подана до суду, у чому можуть вбачатися ознаки зловживання правами.

Необхідно вчергове зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану.

Як вже зазначалось, відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Заява за змістом і формою повинна відповідати вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання встановлених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, наявні підстави для залишення заяви без руху, про що слід повідомити заявника, надавши йому строк для усунення недоліків.

Беручи до уваги наведене, керуючись статтями 185, 260 ЦПК України, суддя

постановив:

Залишити без руху заяву ОСОБА_1 , подану в її інтересах адвокатом Поштак Ю.С., про встановлення факту батьківства, про що повідомити заявника і запропонувати в десятиденний строк з дня вручення даної ухвали усунути недоліки, зазначені в її мотивувальній частині.

Роз`яснити заявнику, що якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, а у разі неусунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, є остаточною та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Віктор ЛАСТОВИЧАК