Справа № 643/9586/24
Провадження № 2/643/587/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.04.2025 рокуМосковський районний суд м. Харкова у складі : головуючого судді Майстренко О.М., за участю секретаря -Куліш А.С. , розглянув у судовому засіданні у м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квартет 61 Д» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій,суд, -

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квартет 61Д» звернулось до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квартал 61Д» (м. Харків, пр. Ювілейний, 61Д, , Банк: АТ КБ «Приватбанк», рахунок: НОМЕР_2 ) заборгованість за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкової території за період з 01.07.2019 року по 31.12.2023 року в сумі в сумі 12548 (дванадцять тисяч п`ятсот сорок вісім) гривень 58 копійок, 3% річних у розмірі 1695 (одна тисяча шістсот дев`яносто п`ять) гривень 61 копійка, інфляційних втрат у розмірі 6810 (шість тисяч вісімсот десять) гривень 78 (сімдесят три) копійки, а всього 21 054 (двадцять одна тисяча п`ятдесят чотири) гривні 97 (дев`яносто сім) копійок та судовий збір в розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) 40 (сорок) копійок.

В обґрунтування заявленого позову представник позивача посилається на те, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», до житлово-комунальних послуг належить послуга з управління багатоквартирним будинком, а також комунальні послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, управління побутовими відходами. Обов`язок споживачів оплачувати житлово-комунальні передбачений Законом України «Про житлово комунальні послуги» в редакції з 01.05.2019 року (п. 5 ч. 2 ст. 7, ст. 9), Правилами користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року № 572 (п. 7), ст. 67, 68 ЖК УРСР, ст. 525, 526, 625 ЦК України.

Згідно зі ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» загальними зборами співвласників багатоквартирного будинку визначаються порядок сплати, перелік та розмірів внесків і платежів співвласників.

Загальними зборами ОСББ «Квартет 61Д» 19 травня 2019 року було затверджено розмір внесків на утримання будинку та прибудинкової території (Додаток № 5 до протоколу № 4), вказаний розмір не змінювався протягом часу з 2019-2023 років.

Так, розмір внеску на утримання будинку та прибудинкової території складає за 1 кв.м. 4,48 грн. квартир першого поверху; 4,246 грн. за квартири гостинного типу; 4,246 грн. за нежитлові приміщення; 7,069 за паркінг.

ОСОБА_1 на праві власності на підставі договору купівлі- продажу серії та номер 4212 від 31.08.2017 належить квартира АДРЕСА_1 загальною площею 66,60 кв.м.

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 23.08.2023 року № 643/11118/21 за ОСОБА_2 визнано 1/2 частина вказаної квартири, право власності зареєстровано 18.01.2024 року, тобто за межами періоду нарахування заборгованості.

Відповідач з липня 2019 року не сплачує послуги з утримання будинку, споруд та прибудинкової території, у зв`язку з чим за період з липня 2019 року по грудень 2023 року утворилась заборгованість з оплати за вказані послуги, що станом на 01.01.2024 року складає 12548,58 гривень.

Окрім суми основного боргу відповідач має сплатити нараховані 3% річних у розмірі 1695 (одна тисяча шістсот дев`яносто п`ять) гривень 61 копійка, інфляційні втрати у розмірі 6810 (шість тисяч вісімсот десять) гривень 78 (сімдесят три) копійки.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 10.09.2024 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У судове засідання представник позивача не з`явився, до суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності. У своїй заяві зазначив про підтримання позовних вимог у повному обсязі та ухвалення рішення на підставі наявних у справі доказів, проти винесення заочного рішення не заперечував.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, шляхом направлення судової повістки на адресу місця реєстрації відповідача, на підтвердження чого в матеріалах справи наявні поштові конверти з відміткою про відсутність адресату за адресою , зазначеною в позовній заяві, що свідчить про належне його повідомлення, не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутність до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача. Відзив на позов не подав.

Відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Беручи до уваги ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надав, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача.

Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.

Ураховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлявся про місце і час судового засідання, суд розглядає справу за відсутності відповідача та згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст. 1 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. ст. 3, 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Діяльність об`єднань і асоціацій регулюється цим Законом, Цивільним, Житловим та Земельним кодексами України, іншими нормативно-правовими актами та статутом об`єднання, асоціації (ст. 3 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).

Відповідно до ч. 4 ст. 4 цього Закону, основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав власників приміщень на володіння та користування спільним майном членів об`єднання, належне утримання будинку та прибудинкової території, сприяння членам об`єднання в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних із діяльністю об`єднання.

Згідно із ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» вищим органом управління об`єднання є загальні збори співвласників, до виключної компетенції яких, зокрема, належить затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; визначення розмірів внесків і платежів співвласниками.

За результатами розгляду питань, віднесених до компетенції загальних зборів, приймається рішення, яке може бути оскаржено в судовому порядку. У разі відмови співвласника сплачувати внески, платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду (ст. 13 зазначеного Закону).

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Відповідно до ст. 22 зазначеного Закону для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт,

утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, вивезення побутових відходів, об`єднання за рішенням загальних зборів має право, зокрема, виступати колективним споживачем (замовником) усіх або частини житлово-комунальних послуг.

Таким чином особа, яка є власником приміщення у житловому будинку, в якому створено ОСББ, зобов`язана здійснювати платежі та внески на утримання і ремонт спільного майна незалежно від членства в об`єднанні, а тому, за наявності підтверджених витрат на управління, утримання та збереження будинку, така сума боргу підлягає стягненню.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» в обов`язки співвласників багатоквартирного будинку входить своєчасна сплата за спожиті житлово-комунальні послуги.

Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №1875-IV від 24.06.2004 року, споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Відповідно до частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідач не виконує своїх зобов`язань зі сплати за отримані та спожиті житлово- комунальні послуги належним чином, внаслідок чого має заборгованість по ним протягом часу з липня 2019 року по грудень 2023 року у розмірі 12548,58 гривень.

Відповідно до положень ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Разом з тим, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 року в Україні введений воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 , який триває і на даний час.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами.

Навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмеженим.

Постановою Кабінету Міністрів України № 206 від 05.03.2022 про «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» встановлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги. Ця постанова набрала чинності з дня опублікування і застосовується з 24 лютого 2022 року.

Разом із цим, чинне законодавство визначає, що внески ОСББ не є житлово-комунальною послугою у розумінні вимог ч.2 ст.2 Закону України «Про житлово- комунальні послуги», якою встановлено, що не є предметом регулювання цього Закону відносини, що виникають між співвласниками, а також між співвласниками та об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку при забезпеченні потреб співвласників шляхом самозабезпечення відповідно до статті 22 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Враховуючи наведені вимоги чинного законодавства України, розрахунок інфляційних втрат та трьох відсотків річних в даному випадку не обмежується й після 24.02.2022 року.

Розрахунок загальної суми заборгованості:

-сума основного зобов`язання - 12548, 58 гривень

-інфляційні нарахування на суму боргу, згідно зі ст. 625 ЦК України.

Сума збитків від інфляції: 6810,78 грн

Cтавка пені: Подвійна ставка НБУ.

Спеціальний строк позовної давності: 1 рік (з урахуванням продовження строку позовної давності згідно Прикінцевих та перехідних положень ЦК України)

Строк в межах якого нараховується пеня: 6 місяців (з урахуванням продовження строку з 12.03.2020 року до 30.06.2023 року під час дії карантину) .Пеня за несвоєчасне виконання зобов`язань: 1695, 61 грн. Загальна сума вимог за результатами розрахунку: 21054, 97 грн

29 лютого 2024 року позивач звертався до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення вищевказаної заборгованості (справа № 643/1902/24), ухвалою суду від 31.05.2024 відмовлено у видачі судового наказу, оскільки відповідно до Відповіді № 603223 від 22.05.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, за вказаними параметрами особу ОСОБА_1 не знайдено, відповідно до Довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 22.05.2024, за адресою АДРЕСА_1 ОСОБА_1 не зареєстрований, що позбавляє суд можливості встановити зареєстроване місце проживання боржника у м. Харкові.

Відповідно до частини 2 статті 164 ЦПК України, у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається.

У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Згідно ч. 1ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Як вбачається з положень п. 3 ч. 3ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів.

З урахуванням задоволення позовних вимог у повному обсязі, здійснюючи розподіл судових витрат у справі, що розглядається, суд вважає можливим відшкодувати позивачу понесені судові витрати зі сплати судового збору, стягнувши їх з відповідача.

На підставі викладеного і керуючись ст. 263-265,268,273,280-284 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квартет 61Д» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкової території - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квартал 61Д» (м. Харків, пр. Ювілейний, 61Д, , Банк: АТ КБ «Приватбанк», рахунок: НОМЕР_2 ) заборгованість за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкової території за період з 01.07.2019 року по 31.12.2023 року в сумі в сумі 12548 (дванадцять тисяч п`ятсот сорок вісім) гривень 58 копійок, 3% річних у розмірі 1695 (одна тисяча шістсот дев`яносто п`ять) гривень 61 копійка, інфляційних втрат у розмірі 6810 (шість тисяч вісімсот десять) гривень 78 (сімдесят три) копійки, а всього 21 054 (двадцять одна тисяча п`ятдесят чотири) гривні 97 (дев`яносто сім) копійок та судовий збір в розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) 40 (сорок) копійок.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Позивач: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квартет 61Д», , м. Харків, пр-т Тракторобудівників, 61Д.

Відповідач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце знаходження нерухомого майна: АДРЕСА_1 .

Суддя О.М. Майстренко