Провадження № 2/185/8688/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 листопада 2025 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бондаренко В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Промислова, 16» про стягнення заборгованості по виплаті заробітної плати, компенсації за невикористані дні відпустки, вихідної допомоги, середнього заробітку за час затримки виплати належних сум при звільненні, -

В С Т А Н О В И В:

Представник ОСОБА_1 адвокат Пономаренко Олег Леонтійович звернувся до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Промислова, 16» про стягнення заборгованості по виплаті заробітної плати, компенсації за невикористані дні відпустки, вихідної допомоги, середнього заробітку за час затримки виплати належних сум при звільненні, в якій просить суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість по заробітній платі у розмірі 55 660,15 грн; заборгованість по виплаті компенсації за невикористану відпустку у розмірі 23 855,01 грн, середній заробіток за весь час затримки виплати належних сум при звільненні у розмірі 139 375,60 грн, вихідну допомогу у розмірі 48 000,00 грн, та судові витрати по справі.

Однак, подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ч. 4 ст. 177, п. 5 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України: до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може подати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У порушення вимог Цивільно-процесуального законодавства України позивачем до позовної заяви не надано доказів в підтвердження розміру заборгованості по заробітній платі, компенсації за невикористану відпустку, вихідної допомоги.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про сплату судового збору» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

З прохальної частини позову вбачається, що позивач просить суд стягнути середній заробіток за весь час затримки виплати належних сум при звільненні у розмірі 139 375,60 грн..

За змістом приписів статей 94, 116, 117 КЗпП України та статей 1,2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця та не входить до структури заробітної плати.

Середній заробіток за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою (винагородою, яку роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу), а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час вимушеного прогулу не входить до структури заробітної плати, а є спеціальним видом відповідальності роботодавця за порушення трудових прав працівника. Отже, пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», стосується позовних вимог про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі і не поширюється на вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Така правова позиція висловлена у Постановах Верховного Суду від 02.02.2022 у справі №705/2159/19, від 17.06.2021 у справі № 725/5849/20, від 08.09.2021 у справі № 265/5327/20.

За змістом п.1 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КЗпП України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Середній заробіток за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників.

Таким чином, поняття «заробітна плата» та «середній заробіток» не є тотожними поняттями.

З урахуванням вищевикладеного, пільг щодо сплати судового збору за позовною вимогою про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу Законом України «Про судовий збір» не передбачено.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №910/4518/16, позовна вимога про стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні є майновою вимогою.

Відтак, позивачу слід сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір, виходячи зі ставки 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Враховуючи те, що позивачем при зверненні до суду із позовом заявлено вимогу майнового характеру, судовий збір за вказану вимогу не сплачено, тому позивачу слід сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати належних сум при звільненні в сумі 1 393,76 грн (отримувач коштів: ГУК у Дн-ській обл/м. Павл-д/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0004583, код класифікації доходів бюджету: 22030101).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Промислова, 16» про стягнення заборгованості по виплаті заробітної плати, компенсації за невикористані дні відпустки, вихідної допомоги, середнього заробітку за час затримки виплати належних сум при звільненні - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме: десять днів з моменту отримання ухвали. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Бондаренко