Справа № 299/5606/24
П О С Т А Н О В А

Іменем України

03 січня 2025 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі:

головуючого: судді Джуги С.Д.,

суддів: Кожух О.А., Собослоя Г.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Ідея Банк» на ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 09 вересня 2024 року у складі судді Бак М.Д., у справі за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 09 вересня 2024 року позовну заяву Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернуто позивачу.

Заперечуючи ухвалу суду, Акціонерне товариство «Ідея Банк» подало апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору, у зв`язку з чим через обмежену чисельність представників Товариства та територіальною віддаленістю суду позивач просив суд першої інстанції проводити розгляд справи за відсутності представника позивача та за наявними у матеріалах справи доказами. Вважає, що згідно норм чинного законодавства наявність даного клопотання у позовній заяві не може бути підставою для залишення позовної заяви без руху та як наслідок повернення такої позивачу.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно приписів ч.2 ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові) (п.6 ч.1 ст. 353 ЦПК України) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи вищенаведене, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, Акціонерне товариство «Ідея Банк» звернулося в суд із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою судді Виноградівського районного суду Закарпатської області від 22 серпня 2024 року позовну заяву Акціонерного товариства «Ідея Банк» залишено без руху у зв`язку з невідповідністю вимог, закріплених у пунктах 2, 3 частини третьої статті 175, частині третій статті 177 ЦПК України, а саме: 1) не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта представника позивача; 2) відсутній обґрунтований розрахунок суми заборгованості за кредитним договором. У довідці-розрахунку заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором від 14.06.2021 року № Z62.00113.008178702 станом на 06.06.2024 року, виданому АТ «Ідея Банк», немає розрахунку сум, які утворюють заборгованість; 3) викладено клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача чи в режимі відеоконференції.

Позивачу встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення копії ухвали.

На виконання вимог ухвали, 30 серпня 2024 року (згідно календарного штемпелю на поштовому конверті) Акціонерне товариство «Ідея Банк» подало заяву про усунення недоліків, в якій зазначило РНОКПП представника позивача, заявило клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача та за наявними у матеріалах справи доказами, а також до неї долучило детальний розрахунок заборгованості ОСОБА_1 за договором кредиту та страхування № Z62.00113.008178702 від 14.06.2021 в розмірі 102073,08 грн.

Повертаючи позовну заяву, суддя суду першої інстанції виходив з того, що позивач не усунув недолік позовної заяви в частині викладу в ній клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Однак, з таким висновком не погоджується колегія суддів, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що процесуальні правила призначені для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності, а також, що учасники судового провадження повинні мати право розраховувати на те, що ці правила застосовуватимуться. Цей принцип застосовується до усіх - не лише до сторін провадження, але й до національних судів (рішення у справах «Каньєте де Хоньї проти Іспанії», «Гору проти Греції», «Михолапа проти Латвії»).

Також ЄСПЛ зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (пункт 110 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі "Шишков проти росії").

Не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним але і реальним (рішення ЄСПЛ від 16 грудня 1992 року у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції").

Залишаючи без руху позовну заяву, суддя суду першої інстанції зазначив, що недоліки позовної заяви повинні бути усунуті позивачем, шляхом подання до суду позовної заяви із зазначенням відомостей, які відсутні та без викладу клопотань в тексті позовної заяви та копії виправленої позовної заяви.

Так, у заяві про усунення недоліків, поданій на виконання вимог ухвали суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, позивачем, зокрема, було заявлено клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції вказує, що позивач не усунув недолік позовної заяви в частині викладу в ній клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача.

З приводу наведеного, колегія суддів зазначає, що ніщо в ЦПК України не забороняє позивачу зазначити в позовній заяві клопотання про розгляд справи за його відсутності. Особа викладає позовну заяву, формулює її зміст на свій розсуд, зміст заяви повинен відповідати загальним вимогам, встановленим до неї ЦПК України, при цьому, позивач не може бути позбавлений права викласти в позовній заяві в розумних межах щодо змісту та обсягу певні клопотання, що стосуються розгляду і руху справи (розгляд справи за відсутності сторони, виклик і допит свідків тощо).

Так само сторона вправі подати клопотання окремим документом, зважаючи передусім на питання доцільності формулювання клопотання, яке може бути значним за обсягом, таке клопотання додається до позовної заяви (ст. 175 ч. 3 п. 8, ст. 177 ч. ч. 1, 3, ст. ст. 182, 183 ЦПК України).

Залишення позовної заяви без руху, а також її повернення, через те, що в самій позовній заяві викладено клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача не відповідає ані букві, ані духу цивільного процесуального закону.

Суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржуване судове рішення, вказаного не врахував і передчасно повернув позовну заяву позивачу, чим допустив надмірний формалізм та непропорційність між застосованими засобами та поставленою метою, наслідком чого стало порушення права особи на судовий захист, та обмежив доступ до правосуддя, гарантований статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду на стадії вирішення питання щодо відкриття провадження.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами статей 367, 368, 374, 379, 381-384, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Ідея Банк» - задовольнити.

Ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 09 вересня 2024 року - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання щодо відкриття провадження.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 03 січня 2025 року.

Головуючий:

Судді: