Справа № 219/914/22
Провадження № 2/229/740/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 січня 2025 р. Дружківський міський суд Донецької області у складі головуючого судді Дубовика Р.Є., за участю секретаря Ергашової Н.Н., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дружківка в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах позивача ОСОБА_2 , до Бахмутської міської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , який діє в інтересах позивача ОСОБА_2 , звернувся до суду з позовом, в якому зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , після смерті якого залишилась спадщина у вигляді земельної ділянки, площею 3,1943 га, кадастровий номер :02:005:0010, яка розташована на території Красненської сільської ради Бахмутського району Донецької області, яку померлий заповів позивачу. Позивач у встановлений строк не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки про смерть спадкодавця ОСОБА_3 , який не є його родичем, та наявний заповіт дізнався у грудні 2021 року. При цьому, інші спадкоємці відсутні. Виклик чи будь-яким чином повідомлення позивача як спадкоємця за заповітом, що свідчило б про сприяння в здійсненні особистого розпорядження спадкодавця, нотаріус не здійснював. Вважав, що необізнаність позивача про наявність заповіту та смерть спадкодавця є поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини. Просив визначити позивачу додатковий строк шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явились, останній надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав.

Представники відповідача, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, не заперечував проти позовних вимог.

З урахуванням ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується паспортом серії НОМЕР_1 , виданого 18.02.1998 р. Артемівським РВ УМВС України в Донецькій області (а.с.5).

ОСОБА_3 є власником земельної ділянки, площею 3,1943 га, кадастровий номер :02:005:0010, яка розташована на території Красненської сільської ради Бахмутського району Донецької області, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 07.077.2017 р. (а.с.8), яку заповів ОСОБА_2 , що підтверджується заповітом від 23.06.2017 р. (а.с.7).

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується листом Бахмутського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Бахмутському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) № 20.63-17-437 від 16.12.2021 р. (а.с.10).

Як встановлено судом, позивач є спадкоємцем за заповітом після померлого ОСОБА_3 .

Інформація про інших спадкоємців у суду відсутня.

З листа державного нотаріуса першої Краматорської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від № 649/01-16 від 21.11.2024 року, вбачається, що згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 21.11.2024 р., спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , не відкривалась. Заповіт від імені ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , згідно даних інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 21.11.2024 р. посвідчувався приватним нотаріусом Бахмутського районного нотаріального округу Донецької області Кравченко Є.М. 23.06.2017 р. за р. № 1798.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень.

Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.1 ст.1220 ЦК України).

Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вказує представник позивача, позивач не звернувся до нотаріуса у встановлений законом строк, оскільки, про смерть спадкодавця ОСОБА_3 , який не є його родичем, та наявний заповіт він дізнався у грудні 2021 року, інші спадкоємці відсутні. При цьому, судом враховано, що з 24.02.2022 р. введено воєнний стан в Україні, на території Донецької області почались активні бойової дії.

Згідно ч.3 ст.1272 Цивільного кодексу України спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ними заяви про прийняття спадщини.

Суд вважає, що обставини, з яких позивач не реалізував своє право на спадок є поважними причинами, які пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій по прийняттю спадщини.

Вище приведені обставини та факти у їх сукупності надають суду можливість зробити висновок про те, що в ході судового розгляду справи позивачем було обґрунтовано доведені ті обставини, на які він посилався як на підстави своїх вимог.

З огляду на вищевикладене, оскільки позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, а тому, суд визначає позивачу - спадкоємцю за заповітом додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, терміном шість місяців.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 6, 12, 77-81, 200,258-259, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 1220, 1223, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк шість місяців, з дня набрання чинності судовим рішенням, для подання ним заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Р.Є. Дубовик