Справа № 708/1034/24
Провадження № 2/708/442/24
УХВАЛА

01 січня 2025 року м. Чигирин

Чигиринський районний суд Черкаської області одноособово у складі головуючого судді Попельнюха А.О. розглянув у порядку письмового провадження заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Шульги Павла Миколайовича про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Приватбанк» про визнання протиправним наказу про звільнення та поновлення на роботі та

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Шульгу П. М. звернувся до суду із позовом до АТ КБ «Приватбанк» про визнання протиправним наказу про звільнення та поновлення на роботі.

Ухвалою Чигиринського районного суду Черкаської області (головуючий суддя Акулов Є. М.) провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження, справа призначена до судового розгляду.

Ухвалою суду від 26.12.2024 у зв`язку із проведенням повторного автоматизованого розподілу справ між суддями справа прийнята до свого провадження суддею Попельнюхом А. О.

Представник позивача - адвокат Шульга П. М. засобами електронного зв`язку із використанням системи «Електронний суд» подав заяву про відвід судді.

В обґрунтування вказаної заяви представник зазначив, що на його думку суддя Попельнюх А. О. не може брати участь у розгляді даної справи і підлягає відводу, оскільки його дружина ОСОБА_2 працює провідним юрисконсультом управління судового представництва в регіонах ГО АТ КБ «Приватбанк». Відповідно суддя є членом сім`ї працівника сторони судового процесу, тому може бути побічно заінтересований у результаті розгляду справи, що є обставиною, яка обумовлює сумнів у його неупередженості або об`єктивності.

Розглянувши вказану заяву суддя дійшов таких висновків.

Підстави для відводу судді регламентовані статтею 36 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до якої суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи (ч. 2 ст. 39 ЦПК України).

На підставі частини 3 статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

На підставі статті 40 Цивільного процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Питання про відвід вирішується невідкладно.

Аналізуючи заявлений відвід суддя встановив, що з наявних у розпорядженні суду матеріалів справи безпосередня участь дружини головуючого судді Попельнюха А. О. як представника АТ КБ «Приватбанк» у спірних правовідносинах не вбачається. Крім того, до посадових обов`язків ОСОБА_2 супровід трудових спорів не віднесено.

Наведене дає підстави для висновку про відсутність у головуючого судді будь-якої заінтересованості у результаті розгляду даної справи, оскільки у протилежному випадку були б наявні підстави для самовідводу судді Попельнюха А. О.

Натомість під час розгляду заявленого відводу суддя першочергово враховує мету вказаного процесуального інституту.

Інститут відводу (самовідводу) є однією з найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Самовідвід дозволяє виключити найменшу підозру в зацікавленості судді в результатах розгляду конкретної справи, навіть якщо насправді такої зацікавленості немає, оскільки пріоритетною тут є суспільна довіра до суду.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Відповідно до ч. 5 ст. 13 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 04.02.2020 щодо розгляду заяви про відвід судді у справі № 908/137/18 зазначила, що для правової системи України, а також для того, щоби за суб`єктивним критерієм з боку стороннього спостерігача не виникли сумніви у неупередженості судді-доповідача під час вирішення справи Велика Палата Верховного Суду задовольняє клопотання про відвід судді-доповідача.

У своєму рішенні від 09.12.2024 у справі № 712/4776/24 (провадження № 61-13644сво23) Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду зазначила, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

«Відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого необхідно враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності….» (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 15 липня 2010 року у справі «Газета Україна-центр» проти України», пункт 28).

У контексті об`єктивного критерію, крім поведінки судді необхідно визначити, чи існують переконливі факти, які можуть викликати сумніви щодо його або її безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у відповідній справі обґрунтована причина побоюватися, що конкретний суддя або орган, який засідає в якості суду, є небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати таке побоювання об`єктивно обґрунтованим (рішення ЄСПЛ від 06 березня 2018 року у справі «Михайлова проти України», пункт 56).

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України», пункти 49, 50).

Як зазначає ЄСПЛ, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (рішення від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, пункт 48).

Згідно з пунктом 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана (пункт 12 висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Ради Європи від 01 січня 2001 року «Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів»).

Ураховуючи викладене, з метою уникнення сумнівів у неупередженості чи об`єктивності судді, заяву адвоката Шульги П.М. про відвід судді Попельнюха А. О. підлягає до задоволення з подальшою передачею справи для проведення повторного автоматизованого розподілу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 36 - 41, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити заяву представника позивача- адвоката Шульги Павла Миколайовича про відвід судді.

Відвести суддю Чигиринського районного суду Черкаської області Попельнюха Андрія Олексійовича від участі у розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Приватбанк» про визнання протиправним наказу про звільнення та поновлення на роботі.

Цивільну справу передати до канцелярії суду для визначення у порядку, передбаченому ст. 33, 41 ЦПК України, іншого складу суду, який буде розглядати цивільну справу .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Андрій ПОПЕЛЬНЮХ