Справа № 404/8590/24
Провадження № 2/357/266/25
УХВАЛА

про передачу цивільної справи за підсудністю

02 січня 2025 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Сомок О. А. розглянувши позовну заявуОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

УСТАНОВИВ:

25.09.2024 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Кіровського районного суду міста Кіровограда з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

27.09.2024 року ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда справу передано до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області для розгляду за підсудністю.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Сомок О.А.

Дослідивши вказану позовну заяву та додані до неї документи суд дійшов висновку про передачу справи за підсудністю, виходячи з наступного.

Підсудністю у цивільному судочинстві розуміється розмежування компетенції між окремими ланками судової системи і між судами однієї ланки щодо розгляду і вирішення підвідомчих їм цивільних справ.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Частиною 2 ст.28 ЦПК України передбачено, що позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

За нормами п. 1 ч. 1ст. 31 ЦПК України, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду, суд передає справу на розгляд іншого суду.

Відповідно до пункту 10 частини 1 Постанови Верховної ради України «Про утворення і ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX у Київській області утворено Білоцерківський район (з адміністративним центром у місті Біла Церква) у складі територій Білоцерківської міської, Володарської селищної, Гребінківської селищної, Ковалівської сільської, Маловільшанської сільської, Медвинської сільської, Рокитнянської селищної, Сквирської міської, Ставищенської селищної, Таращанської міської, Тетіївської міської, Узинської міської, Фурсівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 10 частини 3 вказаної Постанови ліквідовано у Київській області: Баришівський, Білоцерківський, Богуславський, Бориспільський, Бородянський, Броварський, Васильківський, Вишгородський, Володарський, Згурівський, Іванківський, Кагарлицький, Києво-Святошинський, Макарівський, Миронівський, Обухівський, Переяслав-Хмельницький, Поліський, Рокитнянський, Сквирський, Ставищенський, Таращанський, Тетіївський, Фастівський, Яготинський райони.

Разом з тим, згідно з пунктом 3-1 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

В матеріалах справи, що надійшла наявна відповідь з Єдиного державного демографічного реєстру, з якої вбачається, що останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідача є: АДРЕСА_1 . Зареєстрованим місцем проживання позивача в позовній заяві вказано також місто Рокитне Київської області. Селище Рокитне відноситься до Рокитнянської селищної громади Білоцерківського району Київської області.

Отже, відповідач зареєстрований на території, на яку розповсюджується юрисдикція Рокитнянського районного суду Київської області, оскільки, вказаний населений пункт знаходився у межах територіальної юрисдикції даного суду до утворення (ліквідації) районів.

Кіровським районним судом міста Кіровограда без урахування вищевказаних положень законодавства було направлено справу до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області.

Згідно з ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Поряд з тим, ч.1 ст.8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Окрім того, розгляд і вирішення справи неповноважним судом є підставою для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення.

Частиною 1 ст. 378 ЦПК України передбачено, що судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на новий розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Виходячи з наведеного вище, прихожу до висновку, що матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передані до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з порушенням правил підсудності і відкриття провадження у справі порушить право позивача на розгляд справи належним і повноважним судом. Тому дана справа підлягає передачі за належною підсудністю до Рокитнянського районного суду Київської області (вулиця Заводська, будинок 11, селище Рокитне, Київська область, 09601).

Керуючись ст.ст. 4, 27, 28, 31, 32, 352-354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу №404/8590//24 провадження № 2/357/266/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, передати за належною підсудністю до Рокитнянського районного суду Київської області (вулиця Заводська, будинок 11, селище Рокитне, Київська область, 09601).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Передачу справи здійснити не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду

Київської області Олена СОМОК