Справа № 361/2523/24
Провадження № 2-п/486/3/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2025 року м. Південноукраїнськ

Южноукраїнський міський суд Миколаївської області в складі головуючого судді Далматової Г.А., ознайомившись з матеріалами заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовною заявою Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання банківських послуг,

В С Т А Н О В И В:

03 жовтня 2024 року Южноукраїнським міським судом Миколаївської області було ухвалено заочне рішення у справі за позовною заявою Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання банківських послуг.

29 жовтня 2024 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення. Заява не мала кваліфікованого цифрового підпису. В подальшому, 30 жовтня 2024 року ОСОБА_1 надіслав на адресу суду заяву аналогічного змісту, скріплену кваліфікованим електронним підписом та з аналогічними додатками, крім копії рішення суду.

30 жовтня 2024 року ухвалою Южноукраїнського міського суду Миколаївської області було заяву залишено без руху, ОСОБА_1 необхідно було сплати судовий збір на суму 605,60 гривень, надати суду оригінал квитанції в підтвердження його сплати або надати суду підтвердження від його звільнення, а також надати копії заяви та доданих до неї документів за кількістю учасників справи.

Для усунення недоліків судом був встановлений строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Копії ухвал про залишення позовної заяви без руху двічі надсилались на адресу ОСОБА_1 , зазначену ним у його заяві, однак конверти з ухвалами повернуто до суду за закінченням терміну зберігання. Тобто зазначені ухвали ОСОБА_1 так і не отримав, недоліки заяви не усунув. Ухвала суду від 30 жовтня 2024 року виконана ОСОБА_1 так і не була.

Звертаючись до суду з даною заявою ОСОБА_1 повинен був з розумним інтервалом цікавитись рухом своєї заяви, однак не зробив цього, до поштового відділення за ухвалою суду не звернувся.

Про обізнаність ОСОБА_1 в розгляді заяви свідчить і та обставина, що на даний час рішення суду про стягнення з нього заборгованості за кредитним договором знаходиться на виконанні, тобто скасоване за його заявою не було.

Право кожної особи на звернення до суду за захистом порушених прав, свобод чи інтересів слід розуміти у праві такої особи на подання відповідних документів та доказів, певне обґрунтування позовних вимог у тій мірі, в якій вона вважає за необхідне, оскільки одним із визначальних принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який передбачає, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, а особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Надання переваги будь-кому з учасників у справі у вирішенні процесуальних питань (у даному випадку щодо розгляду заяви без сплаченого судового збору) не відповідає таким засадам (принципам) судочинства, як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

В рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від19 червня 2001 року зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання збоку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

В рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначенні статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки недоліки, зазначені в ухвалі суду від 30 жовтня 2024 року усунуті не були, суд вважає, що вказана заява підлягає поверненню ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 177, 158, 257, 260, 285 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Повернути заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовною заявою Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання банківських послуг.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя Южноукраїнського

міського суду Г.А. Далматова