КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа № 357/1896/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді - доповідача Кирилюк Г. М.

суддів: Рейнарт І. М., Ящук Т. І.

при секретарі Черняк Д. Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, за апеляційною скаргою представника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» - адвоката Гурін Любові Василівни на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05 червня 2025 року в складі судді Орєхова О. І.,

встановив:

04.02.2025 Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії.

Посилалось на ті підстави, що 13.08.2024 уповноваженими працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» проводилась перевірка об`єкту відповідача за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення перевірки вказаного об`єкту, позивачем було виявлено порушення п. 5.5.5 та п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі ОСР, після відключення. Самовільне підключення виконано кабелем СІП 4х16 відкритим методом.

На підставі виявленого порушення складено Акт № К048866 від 13.08.2024.

16.09.2024 проведено засідання комісіє по розгляду Акту про порушення та прийнято рішення, яке оформлено протоколом №136.

Відповідно до розрахунку до Акту про порушення №К 048866 від 13.08.2024, сума необлікованої електроенергії за період 83 дні з 22.05.2024 по 12.08.2024 становить 26 045 грн 92 коп. з урахуванням ПДВ.

08.05.2025 представник ОСОБА_1 - адвокат Радецька Т. П. через систему «Електронний суд» разом з відзивом на позовну заяву подала клопотання про проведення електротехнічної експертизи засобу обліку електричної енергії.

Клопотання обґрунтоване тим, що предметом спору в даній справі є не тільки факт заборгованості, обставини її виникнення та розмір, а й безпосередньо розмір обсягів (об`ємів) споживання електричної енергії, який прямо впливає на розмір можливої заборгованості та ціни позову.

Саме через необ`єктивність даних (показників) щодо обсягів (розподіленої) спожитої відповідачем електричної енергії виникла спірна ситуація.

Оскільки відповідач стверджує про відсутність самовільного приєднання, не споживання зазначених позивачем обсягів електричної енергії, а позивачем не доведено в передбаченому законом порядку зворотного, тому для вирішення цього питання необхідні спеціальні пізнання.

На вирішення експертизи просила поставити питання:

1. Чи мало місце самовільне підключення споживачем в місці зазначеному на Схемі електроживлення споживача, зазначеній в Акті про порушення № К048866 від 13.08.2024 року?

2. В який спосіб, чим саме та в якому конкретно місці було здійснено самовільне підключення об`єкта споживача до електромереж Оператора системи розподілу, у разі наявності такого підключення?

3. Який саме засіб обліку електричної енергії (лічильник з якими характеристиками) встановлено в металевій шафі на опорі електропередач, розташованій за адресою: буд. АДРЕСА_1 ?

4. Чи передбачається характеристиками засобу обліку електричної енергії (лічильника) встановленого в металевій шаф на опорі електропередач розташованій за адресою: АДРЕСА_1 дистанційне зчитування споживання електричної енергії Оператором системи розподілу?

5. З яких джерел забезпечується споживання електричної енергії об`єкта споживача та в який спосіб та як здійснюється облік даної електричної енергії об`єктом споживача?

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05 червня 2025 року вказане клопотання задоволено.

Призначено по справі судову електротехнічну експертизу засобу обліку електричної енергії, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експерте поставлені наступні запитання:

1. Чи мало місце самовільне підключення споживачем в місці зазначеному на Схемі електроживлення споживача, зазначеній в Акті про порушення № К048866 від 13.08.2024 року?

2. В який спосіб, чим саме та в якому конкретно місці було здійснено самовільне підключення об`єкта споживача до електромереж Оператора системи розподілу, у разі наявності такого підключення?

3. Який саме засіб обліку електричної енергії (лічильник з якими характеристиками) встановлено в металевій шафі на опорі електропередач, розташованій за адресою: буд. АДРЕСА_1 ?

4. Чи передбачається характеристиками засобу обліку електричної енергії (лічильника) встановленого в металевій шаф на опорі електропередач розташованій за адресою: АДРЕСА_1 дистанційне зчитування споживання електричної енергії Оператором системи розподілу?

5. З яких джерел забезпечується споживання електричної енергії об`єкта споживача та в який спосіб та як здійснюється облік даної електричної енергії об`єктом споживача?

26.06.2025 представник ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» - адвокат Гурін Л. В. через систему «Електронний суд» подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05 червня 2025 року, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про необхідність призначення в даній справі судової електротехнічної експертизи, не врахував заперечення позивача щодо безпідставності призначення електротехнічної експертизи при виявленні порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 такого як - самовільне підключення, викладені у відповіді на відзив.

Зазначає, що предметом розгляду даної справи є порушення щодо самовільного підключення електроустановок відповідача, а не використання неопломбованого лічильника чи пошкодження пломби. Для встановлення вказаного порушення достатньо фіксації факту порушення, а не проведення експертизи.

Проведення будь-якої експертизи в даній справі є недоцільним, оскільки зафіксована Актом про порушення № К 048866 від 13.08.2024 обставина самовільного підключення вже відбулась та не може бути дослідження по спливу часу.

Заборгованість відповідача за обсяги спожитої електричної енергії обставини її виникнення, розмір цієї заборгованості, не є предметом розгляду даної справи. Всі ці питання є предметом розгляду у справі №357/12045/23.

Вважає, що призначення у справі судової електротехнічної експертизи є нічим іншим як спробою відповідача штучно збільшити строк розгляду справи.

Правом надання відзиву на апеляційну скаргу відповідач не скористався.

В судове засідання учасники справи не з`явились, про дату, місце та час розгляду справи повідомлені належним чином.

Від представника ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» - адвоката Гурін Л. В. надійшла заява, в якій остання просила апеляційну скаргу задовольнити, розгляд справи провести без участі представника позивача у зв`язку із зайнятістю представника в іншому судовому засіданні.

Відповідно до статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у т.ч. правом визначити свою участь в тому чи іншому судовому засіданні, а явка до суду апеляційної інстанції не є обов`язковою.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, передумовою якого є не відсутність учасників справи, а неможливість вирішення спору в судовому засіданні (правові висновки, викладені в постанові Верховного Суду від 25 червня 2024 року в справі № 359/6678/19, провадження № 61-17877св23).

З огляду на викладене, оскільки сторони завчасно та належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, неявка сторін не перешкоджає розгляду справи, апеляційний суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи у відсутність учасників справи.

Згідно із ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

За приписами положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. До основних засад (принципів) цивільного судочинства належать, зокрема змагальність сторін та диспозитивність.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Пунктами 2, 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України передбачено право учасників справи подавати докази та брати участь у їх дослідженні, подавати заяви та клопотання.

Згідно з положеннями ст. 76, ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Частиною 2 статті 102 ЦПК України, встановлено, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта є однім із засобів доказування даних, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Призначення експертизи є способом забезпечення доказів.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із самих запитань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Частиною 1 статті 104 ЦПК України встановлено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Необхідність у призначенні експертизи має бути обумовлена обставинами, викладеними у позовній заяві, запереченнях інших учасників справи чи поданими доказами з метою отримання докладного опису проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, що можуть бути використані для вирішення спору.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до суду з даним позовом до відповідача, яким просив стягнути з ОСОБА_1 27 111 грн 09 коп., що складається з вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 26 045,92 грн, інфляційного збільшення боргу у розмірі 866 грн 44 коп., 3% річних у розмірі 198 грн 73 коп.

Підставою заявлених позовних вимог є порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14.03.2018 №312 ( далі - ПРРЕЕ), внаслідок самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи.

Клопотання про призначення електротехнічної експертизи обґрунтовано необхідністю з`ясування питання розміру обсягів (об`ємів) споживання електричної енергії.

Разом з тим, обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки визначається , відповідно до вимог глави 8.4 ПРРЕЕ, та не потребує спеціальних знань.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення (правовий висновок наведений у постановах Верховного Суду від 24.01.2018 у справі № 907/425/16 та у справі № 917/50/17).

Проведення експертизи має бути обґрунтовано наявністю необхідності встановлення обставин, що мають значення для справи. Всупереч наведеному, питання, з яких має бути проведена експертиза, взагалі не стосуються предмету спору та виходять за межі розгляду справи.

Згідно із п. 1 ст. 6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейського суду з прав людини у справах проти України. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Отже, наведені доводи апеляційної скарги спростовують правильність висновку суду першої інстанції, а питання щодо призначення експертизи вирішено з порушенням норм матеріального та процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, то відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України ухвала суду підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 353, 367, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу представника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» - адвоката Гурін Любові Василівни задовольнити.

Ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05 червня 2025 року скасувати.

В задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Радецької Тетяни Петрівни про призначення судової електротехнічної експертизи засобу обліку електричної енергії відмовити.

Справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач Г. М. Кирилюк

Судді: І. М. Рейнарт

Т. І. Ящук