Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/2802/25
Провадження № 2/382/1360/25
У Х В А Л А

30 грудня 2025 року м. Яготин

Суддя Яготинського районного суду Київської області Нарольський М. М., перевіривши матеріали справи № 382/2802/25 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в особі представника адвоката Лещенка Сергія Олександровича до Яготинської міської ради, про визнання права на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися до суду із зазначеним позовом.

Вивчивши матеріали позовної заяви суддею встановлено, що позовну заяву подано без дотримання вимог встановлених ст. ст. 175, 177 ЦПК України, що є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачами заявлені позовні вимоги:

- встановити розмір часток у праві спільної сумісної власності на майно співвласників квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та належать їм на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого 27.03.1997 року органом приватизації - виконкомом Яготинської міської Ради народних депутатів, на підставі розпорядження від 26.03.1997 за №51, а саме: ОСОБА_1 - 1/4 частка, ОСОБА_2 -1/4 частка і ОСОБА_3 - 1/4 частка;

- визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/4 частку на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування, що належала ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на праві власності.

Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21 (провадження № 61-5554сво23) зазначено, що «ані ЦПК України, ані Закон України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові. Навпаки, підкреслюється, що судовий збір має бути сплачений за кожну немайнову вимогу окремо, якщо заявлено декілька немайнових вимог (абзац 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір»). У разі протилежного тлумачення має місце одна вимога про виселення щодо чотирьох відповідачів, то це матиме наслідком наступне: у ситуації, коли позивач звертається до суду одразу до всіх відповідачів, він має сплатити судовий збір у меншому розмірі, аніж у випадку, якщо позови будуть пред`явлені окремо щодо різних співвідповідачів. Поряд із цим, національне законодавство не містить жодних інших випадків, коли б пільги щодо сплати судового збору пов`язувалися б із об`єднанням або роз`єднанням позовних вимог. При тлумаченні термінопоняття "вимога" у цьому випадку має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Відтак, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача має обраховуватися окремо. Що стосується вимог про зняття відповідачів з реєстрації, то Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає, кожна з цих вимог є самостійною похідною вимогою від вимоги про виселення кожного з відповідачів, яка підлягає сплаті судовим збором. Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає, що з точки зору забезпечення правової визначеності для осіб, що опинилися в аналогічних правових ситуаціях, доцільно виходити зі сталості підходів та вважати самостійними вимоги щодо кожного із відповідачів».

Крім цього, статтею 50 ЦПК України визначено, що позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; права і обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; предметом спору є однорідні права і обов`язки.

При цьому, кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

Таким чином, позивачам при зверненні до суду із вказаним позовом необхідно було сплатити судовий збір у встановленому порядку та розмірі.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою слачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У даному випадку, при зверненні до суду із зазначеним позовом, позивачам необхідно кожному окремо сплатити судовий збір за кожну заявлену ними позовну вимогу немайнового характеру щодо відповідача в сумі 968,96 грн. Також, позивачці ОСОБА_1 також ще необхідно було сплатити за майнову вимогу 1040 грн.

Таким чином, позивачам за звернення із позовною заявою необхідно було сплатити 4986,88 грн.

Проте до позовної заяви додано квитанцію від 09.12.2025 лише на суму 2080,00 грн (при цьому платником вказана ОСОБА_1 , "призначення платежу" - судовий збір за позовом ОСОБА_1 ).

Відтак відсутні підстави вважати, що позивачами сплачено судовий збір у встановленому порядку та розмірах.

Крім цього, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Рахом із тим, позивачами заявлено вимогу про визнання права власності, при цьому відповідачем зазначено Яготинську міську раду, при цьому в цій частині зміст позовних вимог щодо цього відповідача не обґрунтовано з урахуванням того, що позовна заява стверджує про наявність співвласників майна, одним із яких є другий позивач, а не Яготинська міська рада, що може свідчити про порушення правил об`єднання позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 185 ЦПК України).

При цьому, надання позивачу строку для усунення недоліків необхідно розглядати не як перешкоджання доступу до правосуддя? а як дотримання чинного законодавства України, адже практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20.05.2010 року у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), від 30.05.2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України"(заява № 18389/03) зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків шляхом її приведення у відповідність до положень чинного законодавства, надання відповідних документів, а також визначення зі складом учасників у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в особі представника адвоката Лещенка Сергія Олександровича до Яготинської міської ради, про визнання права на спадкове майно, залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Повідомити позивачку про необхідність усунення недоліків шляхом направлення їй копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Нарольський