У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2025 року м.Миколаїв

Центральний районний суд м. Миколаєва

у складі: головуючого - судді Чулуп О.С.

при секретарі Правник А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Миколаїв цивільну справу за позовом Окружної прокуратури м. Миколаєва в інтересах Миколаївської обласної військової адміністрації до ОСОБА_1 , треті особи: Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України", ОСОБА_2 про витребування земельної ділянки

в с т а н о в и в :

В провадженні Центрального районного суду м. Миколаєва перебуває цивільна справа за позовом Окружної прокуратури м. Миколаєва в інтересах Миколаївської обласної військової адміністрації до ОСОБА_1 , треті особи: Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України", ОСОБА_2 про витребування земельної ділянки.

Представник відповідача заявив клопотання про зупинення провадження у даній справі до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду судового рішення у справі № 922/2555/21.

Так представник відповідача вказує, що 09.04.2025 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» від 12 березня 2025 року № 4292-IX, яким доповнено ст. 177 ЦПК України. Згідно з абз. 2 ч. 4 ст. 177 ЦПК України, у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно- грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Водночас, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в ухвалі від 10 вересня 2025 року у справі № 922/2555/21 дійшов наступного висновку: «Наразі колегія суддів вважає за необхідне передати справу № 922/2555/21 на розгляд Великої Палати Верховного Суду на підставі частини п`ятої статті 302 ГПК України, оскільки справа містить виключну правову проблему, яка може бути сформульована так:

1) чи підлягає застосуванню частина шоста статті 164 ГПК України у чинній редакції до позовів, поданих з дотриманням вимог статті 164 ГПК України у редакції, чинній станом на дату звернення з відповідним позовом до суду, з урахуванням того, що вказана стаття є нормою процесуального права?

2) чи підлягає застосуванню частина шоста статті 164 ГПК України у чинній редакції у разі прийняття судом справи до свого провадження після її направлення Верховним Судом на новий розгляд у частині позовної вимоги про витребування нерухомого майна?

3) у разі, коли з позовом про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади звертається Прокурор яксамостійний позивач:- яким чином має діяти Прокурор, виконуючи вимоги частини шостої статті 164 ГПК України про необхідність долучення до позову оцінки (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) вартості спірного майна, з урахуванням того, що відповідно до частини другої статті 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить або в яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб, однак Прокурор не є власником спірного об`єкта?- Законом № 4292-ІХ передбачено компенсацію добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна безпосередньо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, оцінка якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви. Тому чи має саме Прокурор як самостійний позивач, а не вищевказані органи, здійснювати компенсацію вартості нерухомого майна та, відповідно, вносити на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі вартості спірного майна на виконання вимог частини шостої статті 164 ГПК України?

4) чи підлягає застосуванню частина шоста статті 164 ГПК України у чинній редакції у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна на підставі статті 387 ЦК України (у недобросовісного набувача)?

5) чи підлягає застосуванню частина шоста статті 164 ГПК України у чинній редакції у разі подання позову про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача не органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором, а державним підприємством, установою, організацією тощо, які є володільцем спірного майна на праві оперативного управління або господарського відання?»

Представник відповідача в обґрунтування клопотання послався також на положення норм ч. 4 ст. 263 ЦПК України, згідно яких при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, судом встановлено, що ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду Передано справу № 922/2555/21 на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 29 жовтня 2025 року справу № 922/2555/21 повернуто Верховному Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду для розгляду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду Передано справу № 922/2555/21 провадження у справі № 922/2555/21 зупинено до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 142/1/23.

Згідно з п.10 ч.1 ст.252 ЦПК України суд може зупинити провадження у справі у разі перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Керуючись п.10 ч.1 ст.252, 253 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Зупинити провадження у справі за позовом Окружної прокуратури м. Миколаєва в інтересах Миколаївської обласної військової адміністрації до ОСОБА_1 , треті особи: Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України", ОСОБА_2 про витребування земельної ділянки до закінчення перегляду цивільної справи № 922/2555/21 у касаційному порядку.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та строки передбачені ст. 273 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя