Справа №534/3034/25
Провадження №2/534/1273/25
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

30 грудня 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області Малюк Марина Вікторівна, перевіривши матеріали цивільного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Брайт Інвестмент» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

ТОВ «Брайт Інвестмент» звернулося до суду із зазначеним позовом, в якому просить стягнути з відповідачки, ОСОБА_1 , заборгованість за договорами, зокрема:

- за кредитним договором № від 16.11.2019, право вимоги за яким позивач набув на підставі договору факторингу №24/03/23 від 24.03.2023.

- за заявою анкетою про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» №_CARD від 14.04.2019,

право вимоги за якими позивач набув на підставі договору факторингу №24/03/23 від 24.03.2023.

Також просить стягнути з відповідача судові витрати зі сплати судового збору та витрати на правову допомогу.

Суддя перевірив позов та додані до нього матеріали, дійшов висновку про повернення позовної заяви позивачеві, зважаючи на таке.

Правове обґрунтування

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Аналіз зазначених норм права вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Водночас потрібно враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Статтею 50 ЦПК України встановлено, що позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо:

1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів;

2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави;

3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Відповідно до частин першої та другої статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги.

Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; одного й того самого позивача до різних відповідачів; різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який одночасно є способом захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення цивільного спору.

Таким чином, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

У розумінні положень частини першої статті 188 ЦПК України порушення правил об`єднання позовних вимог має місце у випадках, якщо заявлені в одній позовній заяві вимоги не пов`язані підставою виникнення або поданими доказами (не є однорідними); не співвідносяться між собою як основна та похідна.

Крім того, не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які можуть і відповідати критеріям, наведеним у частині першій статті 188 ЦПК України, проте підпадають під заборони, прямо визначені в частинах чотири, п`ять вказаної статті.

Щодо правового обґрунтування суд покликається на постанову ВС від 7.12.2022 у справі №61-8544св22.

Висновки Суду

Проте у поданій позовній заяві позивачем об`єднано вимоги про стягнення заборгованості за двома різними кредитними договорами. Зі змісту позову слідує, що право вимоги до боржника відповідача, виникло у позивача з різних правових підстав, за різними, не пов`язаними між собою, кредитниими (основними) договорами.

Суд наголошує, що вимоги про стягнення заборгованості не є основною та похідною.

Тобто предметом спору є різні об`єкти спірних правовідносин, що виникли з різних окремих правочинів, за кожним з яких самостійні підстави виникнення зобов`язань, різні розміри та строки виконання, підстави виникнення цих правочинів між собою не пов`язані та задоволення вимог по одному з них не залежить від задоволення вимог по іншому.

Таким чином, заявлені позовні вимоги не пов`язані між собою ні підставою виникнення (оскільки виникають з різних основних договорів), ні поданими доказами (оскільки потребують доведення обставини по кожному окремому договору, кожен з яких передбачає виникнення певних зобов`язань у сторін), та не є основними або похідними позовними вимогами (оскільки задоволення вимог по одному договору не залежить від задоволення вимог по інших договорах).

Отже, позивачем порушені правила об`єднання позовних вимог.

Частиною шостою статті 188 ЦПК України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства.

У разі роз`єднання судом позовних вимог судовий збір, сплачений за подання позову, не повертається і перерахунок не здійснюється. Після роз`єднання судом позовних вимог судовий збір повторно не сплачується (частина шоста статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог та сплачено судовий збір, виходячи із загальної суми позову, натомість після роз`єднання судом позовних вимог судовий збір повторно не сплачуватиметься, тож у цьому випадку застосування судом положень частини шостої статті 188 ЦПК України не сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства та призведе до безпідставного зменшення судових витрат позивача.

До того ж суд наголошує, що роз`єднання позовних вимог це право суду, а не обов`язок (частина 6 статті 188 ЦПК України), а дотримання правил об`єднання позовних вимог це обов`язок позивача, а не право.

Зважаючи на викладене, позовну заяву ТОВ «Брайт Інвестмент» про стягнення заборгованості слід повернути позивачеві на підставі пункту 2 частини 4 статті 185 ЦПК України.

Керуючись пунктом 2 частини 4 статті 185 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Брайт Інвестмент» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Марина МАЛЮК