ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" грудня 2025 р. Суддя Дарницького районного суду м. Києва Осіпенко Л.М., розглянувши питання про відкриття провадження

за позовом представника групи співвласників багатоквартирних будинків за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК «МАКСИМУМ», ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 - адвоката Шуляк Надії Олександрівни

до відповідачів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району міста Києва», Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі»

про визнання недійсними рішень загальних зборів та визнання незаконними дій щодо представництва,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачі, група співвласників багатоквартирних будинків за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ТОВ «ФК «МАКСИМУМ», ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_13 , в інтересах яких діє адвокат Шуляк Н.О., звернулись до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району міста Києва», Дарницької РДА, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», про визнання недійсними рішень загальних зборів та визнання незаконними дій щодо представництва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, позовну заяву з додатками передано судді Осіпенко Л.М.

Дослідивши заяву, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

За вимогами ч. 2 ст. 14 ЦПК України позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

За нормами ч. 8 вказаної статті 14 ЦПК України, реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

29 червня 2023 року Верховна Рада України прийняла Закон України №3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами». Цей Закон набрав чинності 21 липня 2023 року та введений в дію 18 жовтня 2023 року.

Згідно з вимогами ч.ч. 5, 6, 7, 8 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

На сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII «Про електронні довірчі послуги».

Положенням частини другої статті 17 цього Закону встановлено, що електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, у яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Абзацом першим частини першої статті 18 Закону України від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Отже, надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до названого суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року в справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20), від 01 липня 2021 р у справі №9901/76/21.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява до суду подана адвокатом фізично, у паперовому вигляді, через канцелярію Дарницького районного суду міста Києва.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.09.2023 року по справі №204/2321/22 викладено правовий висновок про те, що законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою, зокрема, апеляційних скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом.

Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду».

Наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Таким чином, звернення адвоката до суду із паперовою позовною заявою не є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду виходячи з наведених вище вимог законодавства.

Із урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід повернути позивачам, оскільки остання подана з порушенням чинного законодавства.

Повернення судом позову з огляду на викладене, та надання позивачам права в межах розумних строків та при дотриманні всіх інших вимог процесуального закону на повторне звернення до суду з таким позовом, не є обмеженням доступу до суду (зокрема, що гарантовано частиною другою статті 129 Конституції України), та забезпечує практичну можливість реалізації права особи на суд.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника групи співвласників багатоквартирних будинків за адресами: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК «МАКСИМУМ», ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 - адвоката Шуляк Надії Олександрівни до відповідачів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району міста Києва», Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», про визнання недійсними рішень загальних зборів та визнання незаконними дій щодо представництва - вважати неподаною та повернути її позивачам разом із доданим до неї документами.

Роз`яснити позивачам, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для його повернення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя: Осіпенко Л.М.