справа № 753/7622/23
провадження № 2-о/753/866/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" грудня 2025 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Коренюк А.М., вивчивши клопотання ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Зазимська сільська рада Броварського району Київської області, Опікунська рада з питань з (піклування) осіб, які потребують опіки забезпечення прав повнолітніх, про продовження строку дії рішення Дарницького районного суду м.Києва від 23 лютого 2024 року про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна над недієздатною особою, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 на стадії виконання рішення суду у електронній формі звернулась до суду із клопотанням від 22.12.2025 року, яке надійшло до суду 23.12.2025 року, передане судді 30.12.2025 року, про продовження строку дії рішення Дарницького районного суду м.Києва від 23 лютого 2024 року про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна над недієздатною особою.

Відповідно до ст.299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я.

Для визначення фактичної можливості такої особи з`явитися в судове засідання, а також про можливість особисто дати пояснення по суті справи у разі необхідності суд може призначити відповідну експертизу.

Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років (ч.6 ст.300 ЦПК України).

Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи (ч.8 ст.300 ЦПК України), й таке клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною, відповідно до ч.7 ст.300 ЦПК України, має право подати опікун, представник органу опіки та піклування.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, якимзокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Дослідивши матеріали клопотання, наявні правові підстави для його повернення заявнику без розгляду, виходячи із наступного.

Розділом VI ЦПК України визначено компетенцію загального суду щодо вирішення питань, які виникають на стадії виконання рішення суду.

Ч.1 ст.183 ЦПК України передбачені вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Відповідно до ч.2 ст.183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).Частину другу статті 183 доповнено абзацом другим згідно із Законом № 460-IX від 15.01.2020.

Водночас, з матеріалів клопотання вбачається, що до нього не додано докази надіслання (надання) особою заявником всім іншим учасникам провадження поданої до суду заяви - всім заінтересованим особам, на права та обов`язки яких впливають правовідносини (особа, стосовно якої розглядається клопотання про продовження строку дії рішення Дарницького районного суду м.Києва від 23 лютого 2024 року про визнання недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна над недієздатною особою (ОСОБА_2 ),її адвокат, належний орган опіки й піклування за територіальністю відповідно до рішення Дарницького районного суду м.Києва від 23 лютого 2024 року (Орган опіки й піклування Броварської районної державної адміністрації, Опікунська рада з питань забезпечення прав повнолітніх осіб, які потребують (піклування) при виконавчому комітеті Зазимської сільської ради Броварського району Київської області), й не зазначено про таких, всупереч цьому заявником зазначені інша/інші, зокрема "Зазимська сільська рада Броварського району, Київської області. Опікунська рада з питань з (піклування) осіб, які потребують опіки забезпечення прав повнолітніх та", тобто як одна юридична особа, й не зазнечені її/їх поштові адреси, що підтверджується відсутністю вказаних доказів у додатках до такої заяви (відсутні опис документів про направлення клопотання із доданими до нього документами адресатам, платіжні документи про здійснення відправлення кореспонденції засобами поштового зв`язку із зазначенням повного переліку найменувань відправленої кореспонденції), а із наданого заявником клопотання не встановлено дотримання ч.2 ст.183 ЦПК України та вказує на недотримання вказаної норми.

Встановдено, що при первинному зверненні до суду у травні 2023 року ОСОБА_1 мало звернення до суду заяви про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна над недієздатною особоюв паперовій формі (а..1-2), а тому за правилом ст.44 ЦПК України, клопотання про продовження строку дії рішення про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна над недієздатною особою,має бути у первинно поданій формі.

Відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 року, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

Згідно з п.п.59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення документів учасникам провадження може бути лише бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фінансовим чеком про відправлення.

Разом з тим, в матеріалах клопотання відсутній опис вкладення, що саме клопотання від 22.12.2025 року заявником було направлено заінтересованій особі/заінтересованим особам, всупереч цьому, здійснено направлення, яке, окрім іншого, не відповідає вказаним процесуальним вимогам, й лише заяви, всупереч поданого до суду клопотання.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року в справі №161/4985/17 (провадження № 14-71 цс19) вказано, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи: позовній заяві; відзиві на позовну заяву (відзиві); відповіді на відзив; запереченнях; поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву (частини перша та друга статті 174 ЦПК України). Заяви по суті справи мають бути оформлені згідно з вимогами статей 175-181 ЦПК України.

Щодо процесуальних питань при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань (частина перша статті 182 ЦПК України), які у разі подання у письмовій формі повинні бути оформлені згідно з вимогами статті 183 ЦПК України.

Копії доказів, що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (частина дев`ята статті 83 ЦПК України).

Окрім того, подане ОСОБА_1 клопотання про продовження строку дії рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною, всупереч ч.8 ст.300 ЦПК України не містить відомостей про обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу ОСОБА_2 , внаслідок чого така особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

З-поміж іншого, подане клопотання (заява) у електронній формі не відповідає вимогам форми звернення, у ньому відсутні відомості про те, що заявник ОСОБА_1 , представник заявника адвокат Якобчук О.М. мають зареєстровані електронні кабінети, як й заінтересована особа/особи, які зазначені заявником, й вжиті ним заходи направлення копії звернення у електронній формі.

18 жовтня 2023 року введений в дію Закон № 3200-IX. Згідно з цим Законом парламент вніс зміни до процесуальних кодексів щодо обов`язкової реєстрації та використання вказаних електронних кабінетів.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (абзаци перший і другий частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

20 лютого 2024 року введені в дію зміни до статті 14 ЦПК України, внесені Законом № 3200-IX, у частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (пункт 1 розділу ІІ Закону № 3200-IX).

З огляду на вказане адвокат і заявник зобов`язані зареєструвати електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви (абзац третій частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

З огляду на цей припис про неможливість зареєструвати заявником електронний кабінет через релігійні переконання адвокат в інтересах заявника мав повідомити одночасно з поданням клопотання з наведенням мотивів такої неможливості в окремій письмовій заяві.

Заява (клопотання), не сформована в системі "Електронний суд", надійшла до суду електронною поштою, і не підписана електронним цифровим підписом, а тому відсутні підстави вважати, що такий документ оформлений відповідно до вимог чинного законодавства України.

Про відсутність підстав вважати, що заява (клпотання) оформлена відповідно до вимог чинного законодавства свідчать і правові висновки, викладені у постановах ухвалених Верховним Судом.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 28 лютого 2019 року у справі N 200/12772/18 (провадження N 14-99 зц 19), повертаючи касаційну скаргу з підстави її непідписання, вказала, у якому випадку подана в електронній формі скарга вважається належним чином підписана, а саме, з обов`язковим скріпленням електронним цифровим підписом.

Одночасно суд звертає увагу і на висновок ВС у справі N 766/12435/18 від 09.04.2020, постановленого за аналогічних обставин, коли касаційна скарга була підписана електронним цифровим підписом, однак подана до суду через електронну пошту. Так, Верховний Суд вказав, що касаційна скарга не сформована в системі "Електронний суд", надійшла до суду касаційної інстанції електронною поштою, підписана електронним цифровим підписом заявника, а тому відсутні підстави вважати, що такий документ оформлений відповідно до вимог чинного законодавства України. Таким чином, заявникові необхідно подати до Верховного Суду підписану оригіналом підпису редакцію касаційної скарги у письмовій формі.

З наведеного вбачається, що навіть за умови подання заяви до суду з використанням електронного цифрового підпису через електронну пошту суду, вказане не позбавляє позивача обов`язку подати заяву з додатками в паперовій формі, такі документи повинні бути скріплені власноручним підписом учасника справи (його представника).

Окрім вищенаведених недоліків, представником не виконано вимоги ч.2 ст. 95 ЦПК України, відповідно до якої письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Водночас, надані із заявою в якості доказів документи не засвідчені належним чином та не містять дати їх засвідчення.

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Надсилання копії заяви (скарги) з додатками на електронну адресу (яка не має статусу офіційної) іншим учасникам справи є додатковим способом повідомлення про звернення до суду апеляційної інстанції, однак не є альтернативни (постанова ВС від 08 травня 2023 року у справі № 911/2003/22).

Роздруківка електронного листування щодо надсилання копії апеляційної скарги на електронну адресу іншому учаснику справи не є належним доказом на підтвердження виконання вказаного обов`язку, оскільки не дозволяє суду переконатись у дійсності такого надсилання, а також перевірити, який саме документ було надіслано учаснику справи та встановити факт отримання нею такого направлення. (Постанова ВС від 04 жовтня 2022 року у справі № 910/622/22).

Верховний суд виходить з того, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник справи бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. (постанова ВС від 27 квітня 2023 року у справі № 727/474/16-ц (провадження № 61-8157св22), від 26 квітня 2023 року у справі № 127/32270/21 (провадження № 61-12567св22)

Так, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів (п.2 ч.1 ст.177 ЦПК України).

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору (ч.6 ст.175 ЦПК України).

Зазначене свідчить про недотримання заявникомпроцесуального обов`язку, в порушення принцип рівності іншої сторони (заінтересованих осіб) у процесі у розумінні «справедливого балансу» між сторонами, який вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (справи «Dombo Beheer B.V. v.The Netherlands», рішення ЄСПЛ від 27 жовтня1993 р., заява № 14448/88, п.33, та «Ankerl v. Switzerland», рішення ЄСПЛ від 23 жовтня1996 р., заява № 17748/91, п. 38), адже кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони, у тому числі, отримувати копії матеріалів справи та доказів, та отримувати належну нагоду брати участь у провадженні перед судом з метою коментувати чи спростовувати їх.

Відповідно до ч.4 ст.183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За таких обставин суддя вважає за необхідне заяву повернути без розгляду у силу ч.4 ст.183 ЦПК України.

При цьому суд враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедент ними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

На підставі вищевикладеного, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, керуючись ст.ст. 183, 185, 259-260, 352-355 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ :

Клопотання ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Зазимська сільська рада Броварського району Київської області, Опікунська рада з питань з (піклування) осіб, які потребують опіки забезпечення прав повнолітніх, про продовження строку дії рішення Дарницького районного суду м.Києва від 23 лютого 2024 року про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна над недієздатною особою, - повернути без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для залишення такої заяви без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Київського апеляційного суду.

СУДДЯ: