печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2025 року Суддя Печерського районного суду м. Києва Хайнацький Є.С., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Присяжнюк Оксани Михайлівни, визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Присяжнюк Оксани Михайлівни, в якій просила:

встановити факт родинних відносин, а саме, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , про що було складено відповідний запис та отримано Свідоцтво про смерть, серія НОМЕР_1 , виданий Департаментом з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про що 27.10.2023 року складено відповідний актовий запис № 685, є рідним дядьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , для успадкування майна;

визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку спадкування за законом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 дядька ОСОБА_2 , право власності на спадкове майно ? частку земельної ділянки з кадастровим номером № :82:121:0011, з цільовим призначенням для обслуговування жилого будинку та господарських будівель, що розташована в АДРЕСА_1 .

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 14.07.2025 року роз`єднано в окремі провадження позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Присяжнюк Оксани Михайлівни, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності, у цивільній справі № 757/32307/25-ц шляхом виділення в окреме провадження позовної вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Присяжнюк Оксани Михайлівни, про визнання права власності.

Виділені у самостійне провадження позовні вимоги передано судді, який прийняв рішення про роз`єднання позовних вимог на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 09.10.2025 року.

Перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 з доданими до неї матеріалами, судом встановлено наступне.

Так, позовна заява повинна відповідати вимогам ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Проте, в порушення вимог п.п. 3, 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить: зазначення ціни позову; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Судом встановлено, що у мотивувальній, так і в прохальній частині позовної заяви позивач просить визнати за нею право власності на частку земельної ділянки з кадастровим номером :82:121:0011, однак розмір такої частки не визначено, оскільки по тексту позовної заяви замість конкретного розміру зазначено знак «?».

Таким чином, предмет позову сформульований невизначено, що унеможливлює встановлення обсягу заявленого права, визначення ціни позову відповідно до ст. 176 ЦПК України, перевірку правильності сплати судового збору.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем долучено до матеріалів позовної заяви квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1 211 грн. 20 коп. та зазначено, що позов містить немайновий спір.

Разом тим, згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зроблено правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Як визначено у ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляєтеся судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», з 1 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

Аналіз позовної заяви та доданих до неї матеріалів не дозволяє суду встановити ціну позову майнового характеру, яка підлягає вартісній оцінці (спірної земельної ділянки), а тому неможливо визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті при поданні позовної заяви.

Отже, позивачу необхідно визначити вартість спірного майна та в залежності від ціни позову додати до позовної заяви документ про сплату судового збору за вимогу майнового характеру на наступні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0026007

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Печерський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа)

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані. Також, надати окремий платіжний документ, що підтверджує сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відтак, позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Аналізуючи викладене, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених судом недоліків.

Роз`яснити позивачу, що згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1-19, 23, 33, 34, 49, 174-177, 184, 185, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Присяжнюк Оксани Михайлівни, визнання права власності, - залишити без руху.

Роз`яснити позивачу право протягом десяти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки, шляхом подання позовної заяви з додержанням вимог, встановлених ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Євген ХАЙНАЦЬКИЙ