Справа № 761/5715/24
Провадження № 2/761/6049/2025
27 жовтня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді: Мальцева Д.О.
при секретарі: Губенко О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) до ОСОБА_1 , третя особа: АТ КБ «Приватбанк», про стягнення безпідставно отриманих коштів,-
Оскільки вказаний вище виконавчий документ оформлено у відповідності до вимог Закону, виконавчий документ пред`явлено до відповідного органу ДВС, 21.05.2019 державним виконавцем, керуючись статтями 3, 4, 24, 25, 26, 27 Закону, винесено постанову про відкриття виконавчого провадження НОМЕР_6 з виконання виконавчого листа Шевченківського районного суду м.Києва №761/7304/18 від 20.03.2019.
Крім того, цього державним виконавцем, керуючись статтями 3, 27, 40 Закону, винесено постанову про стягнення виконавчого збору, якою постановлено стягнути з боржника виконавчий збір у розмірі 4652,01 грн.
16.11.2020 державним виконавцем винесено постанову про арешт майна боржника ОСОБА_1 та внесено відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного рестру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.
05.06.2020 державним виконацем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності по об`єкту машиномісце № НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_2 (як зазначено в інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна), яку направлено до виконання до ТОВ «Експертно-консультанційний центр».
10.11.2020 року надійшов звіт про оцінку майна по об`єкту машиномісця № НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_2 (як зазначено в інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна), відповідно до якого вартість майна складає 655141 грн.
18.11.2020 до ДП «Сетам» направлено заявку на реалізацію арештованого майна.
03.02.2021 проведено електронні торги із продажу лоту №462955.
Відповідно до протоколу від 03.02.2021 №462955, виданого ДП «Сетам» електронні торги з реалізації лоту №462955 визнані такими, що відбулись та переможцем торгів є ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_3 , паспорт НОМЕР_4 виданий Деражнянським РВ УМВС України в Хмельницькій області 07 лютого 2008 року.
Державним виконавцем 10.02.2021, відповідно до вимог статті 61 Закону, Порядку реалізації арештованого майна, складено Акт реалізації на електронних торгах.
08.02.2021 на депозитний рахунок Відділу надійшли кошти на придбання майна на електронних торгах в розмірі 435668,76 грн.
Після розподілу коштів на рахуноку Відділу залишились кошти в розмірі 382301,38 грн.
Враховуючи викладене державним виконавцем направлено лист ОСОБА_1 (боржнику) щодо отримання реквізитів рахунку для повернення надлишкових коштів після реалізації майна боржника.
ОСОБА_1 (боржником) були надані реквізити для перерахування коштів, (платіжне доручення №8726 12.02.2021) після чого виконавцем зроблено розпорядження та перераховані кошти у розмірі 382301,38 як надмірно стягнуті кошти на користь ОСОБА_1 реквізити боржника: АБ «Укргазбанк» МФО 320478, IBAN НОМЕР_5 .
10.02.2021 державним виконавцем винесено постанову про закінчення виконавчого провадження на підставі пункту 9 частини першої статті 39 ЗУ «Про виконавче провадження».
Таким чином, оскільки правова підстава для утримання відповідачем грошових коштів у розмірі 382301,38 грн. відпала в результаті визнання недійсними електронних торгів з продажу майна, а рішенням суду стягнуто з позивача вартість майна на користь переможця торгів, позивач вимушений звернутись до суду із вказаним позовом.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.02.2024 року матеріали позову передані на розгляд судді Мальцева Д.О.
Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. від 19 лютого 2024 року позовну заяву залишено без руху та наданий строк позивачу для усунення недоліків.
Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. від 10 квітня 2024 року відкрито провадження у справі, прийнято рішення про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін за правилами позовного провадження в спрощеному порядку.
Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. від 19 грудня 2024 року, через систематичну неявку представника позивача в судові засідання, позовну заяву Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) до ОСОБА_1 , третя особа: АТ КБ "ПРИВАТБАНК" про стягнення безпідставно отриманих коштів, - залишено без розгляду.
Постановою Київського апеляційного суду від 04 лютого 2025 року ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 19.12.2024 року - скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. від 26 березня 2025 року прийнято цивільну справу №761/5715/24 для продовження розгляду та призначено судове засідання на 15 травня 2025 року о 10 год. 00 хв. з повідомленням (викликом) сторін за правилами позовного провадження в спрощеному порядку
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15.05.2025 року вказаний позов залишено без руху та надано стороні позивача строк для усунення недоліків.
21.05.2025 року на адресу суду від представника позивача надійшла заява на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.
22.05.2025 року ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. продовжено розгляд цивільної справи за позовом Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) до ОСОБА_1 , третя особа: АТ КБ «Приватбанк», про стягнення безпідставно отриманих коштів.
16.06.2025 року ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження цивільної справи за позовом Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) до ОСОБА_1 , третя особа: АТ КБ «Приватбанк», про стягнення безпідставно отриманих коштів - до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
Протокольною ухвалою суду від 29.07.2025 року закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті.
В судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином. Представником позивача через канцелярію суду подано клопотання, відповідно до якого просить розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі. Судом вживались заходи щодо повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи належним чином.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі. Судом вживались заходи щодо його повідомлення про дату, час та місце розгляду справи належним чином.
Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України).
За таких обставин, з урахуванням положень ст.ст. 223, 280 ЦПК України, суд ухвалює проводити розгляд у заочному порядку за відсутності відповідача та третьої особи, на підставі наявних в справі доказів.
Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Оскільки вказаний вище виконавчий документ оформлено у відповідності до вимог Закону, виконавчий документ пред`явлено до відповідного органу ДВС, 21.05.2019 державним виконавцем, керуючись статтями 3, 4, 24, 25, 26, 27 Закону, винесено постанову про відкриття виконавчого провадження НОМЕР_6 з виконання виконавчого листа Шевченківського районного суду м.Києва №761/7304/18 від 20.03.2019.
Крім того, цього державним виконавцем, керуючись статтями 3, 27, 40 Закону, винесено постанову про стягнення виконавчого збору, якою постановлено стягнути з боржника виконавчий збір у розмірі 4652,01 грн.
16.11.2020 державним виконавцем винесено постанову про арешт майна боржника ОСОБА_1 та внесено відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного рестру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.
З метою опису майна боржником, 03.06.2020 державним виконавцем відділу Калюжним Є.Д. здійснено вихід за адресою місцезнаходження майна боржника, та проведено опис машиномісця № НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_2 , як зазначено в інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, щодо об`єкта нерухомого майна, у підземному паркінгу, що підтверджується постановою про опис та арешт майна (коштів) боржника.
05.06.2020 державним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності по об`єкту машиномісця № НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_2 ( як зазначено в в інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна), яку направлено до виконання до ТОВ «Експертно-консультанційний центр».
10.11.2020 року надійшов звіт про оцінку майна по об`єкту машиномісця № НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_2 (як зазначено в інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна), відповідно до якого вартість майна складає 655141 грн.
18.11.2020 до ДП «Сетам» направлено заявку на реалізацію арештованого майна.
03.02.2021 проведено електронні торги із продажу лоту №462955.
Відповідно до протоколу від 03.02.2021 №462955, виданого ДП «Сетам» електронні торги з реалізації лоту №462955 визнані такими, що відбулись та переможцем торгів є ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_3 , паспорт НОМЕР_4 виданий Деражнянським РВ УМВС України в Хмельницькій області 07 лютого 2008 року.
Державним виконавцем 10.02.2021, відповідно до вимог статті 61 Закону, Порядку реалізації арештованого майна, складено Акт реалізації на електронних торгах.
08.02.2021 на депозитний рахунок Відділу надійшли кошти на придбання майна на електронних торгах в розмірі 435668,76 грн.
Після розподілу коштів на рахуноку Відділу залишились кошти в розмірі 382301,38 грн.
Враховуючи викладене державним виконавцем направлено лист ОСОБА_1 (боржнику) щодо отримання реквізитів рахунку для повернення надлишкових коштів після реалізації майна боржника.
ОСОБА_1 (боржником) були надані реквізити для перерахування коштів, (платіжне доручення №8726 12.02.2021) після чого виконавцем зроблено розпорядження та перераховані кошти у розмірі 382301,38 як надмірно стягнуті кошти на користь ОСОБА_1 реквізити боржника: АБ «Укргазбанк» МФО 320478, IBAN НОМЕР_5 .
10.02.2021 державним виконавцем винесено постанову про закінчення виконавчого провадження на підставі пункту 9 частини першої статті 39 ЗУ «Про виконавче провадження».
Рішенням Шевченківського районного суду м.Києва від 11.11.2021 року №761/10154/21, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду м.Києва №761/10154/21 від 22.09.2022 та Постановою Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.03.2023, визнано недійсним електронні торги, проведені 03.02.2021 року з реалізації машиномісця № НОМЕР_2 у підземному паркінгу за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 19,8 кв.м. Скасовано протокол №524436 проведення електронних торгів від 03.02.2021 року з реалізації на користь ОСОБА_3 машиномісця № НОМЕР_2 у підземному паркінгу за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 19,8 кв.м. Скасовано акт реалізації майна на електронних торгах в ід 10.02.2021 року,затверджений в.о. начальника Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Андросович Н.В. щодо придбаного ОСОБА_4 машиномісця № НОМЕР_2 у підземному паркінгу за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею19,8кв.м. Скасовано свідоцтво, посвідчене приватни нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сенюк Мар`яною Василівною 12.02.2021 року та зареєстроване за реєстраційним №98, яке посвідчує що ОСОБА_4 належить на праві власності майно, що складається з машиномісця № НОМЕР_2 у підземному паркінгу за адресою: АДРЕСА_4 , загальною площею 19,8 кв. м. Скасовано рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сенюк Мар`яни Василівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером 56598838 від 12.02.2021 року згідно якого проведено державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на машиномісце № НОМЕР_2 у підземному паркінгу за адресою: АДРЕСА_4 , загальною площею 19,8 кв.м. Припинено право власності ОСОБА_4 на машиномісце № НОМЕР_2 у підземному паркінгу за адресою: АДРЕСА_4 , загальною площею 19,8 кв. м. Стягнуто з Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на користьь ОСОБА_5 грошові кошти в сумі 435668,76 грн. Стягнуто з Державного підприємства «Сетам» на користь ОСОБА_2 грошові кошти гарантійного внеску в сумі 22 929 (двадцять дві тисячі дев`ятсот двадцять дев`ять) гривень 94 копійки.

Таким чином, відповідна правова підстава, а саме електронні торги щодо продажу майна на користь АТ КБ «ПриватБанк», який виступав у ролі стягувача визнані недійсними у судовому порядку.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Відповідно до частини першої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено обороноздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

За правовим висновком, викладеним Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі №465/650/16-ц та від 23 січня 2019 року у справі №522/10127/14-ц, правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України).

Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні правила про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Отже, відчуження майна з електронних торгів за своєю правовою природою є угодою купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною на підставі приписів цивільного законодавства про недійсність правочину (статті 203, 215 ЦК України).

З урахуванням частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами електронних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами торгів, а підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

За змістом статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а у разі неможливості такого повернення, зокрема, тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) прилюдних торгів за позовом учасника таких торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами прилюдних торгів, виникають права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору, а саме: у покупця - повернути придбане майно, у продавця - повернути отримані від покупця кошти.

Таким чином, за змістом частин першої та другої статті 216 ЦК України правовими наслідками недійсності правочину є реституція та відшкодування збитків.

Даний висновок суду узгоджується з позицією Верховного Суду України в постанові від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, де вказано, що наслідком визнання результату прилюдних торгів, яким фактично є оформлений у вигляді протоколу про результати торгів договір купівлі-продажу, недійсним є повернення сторін договору купівлі- продажу продавця і покупця - до первісного стану, тобто реституція як спосіб захисту, що характерний для зобов`язальних відносин.

У постанові Верховного Суду України від 12 вересня 2019 року в справі №910/13670/18 також викладено висновок про те, що результатом визнання прилюдних торгів недійсними є те, що всі учасники правовідносин, які склалися в процесі здійснення виконавчих дій в межах виконавчого провадження, мають бути повернуті у стан, який передував проведенню прилюдних торгів.

Як визначено статтею 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов`язаний, зокрема, здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Статтею 8 цього Закону встановлено, що особи, які беруть участь у виконавчому провадженні, зобов`язані сумлінно користуватися усіма наданими їм правами з метою забезпечення своєчасного та в повному обсязі вчинення виконавчих дій.

Згідно статті 47 ЗУ «Про виконавче провадження» грошові кошти, стягнуті з боржника (у тому числі одержані від реалізації майна боржника), зараховуються на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця. Стягувачу - фізичній особі стягнуті з боржника кошти перераховуються виконавцем на зазначений у заяві про примусове виконання рішення рахунок у банку або іншій фінансовій установі, небанківському надавачу платіжних послуг (заяві про зміну реквізитів рахунку у банку або іншій фінансовій установі, небанківському надавачу платіжних послуг) чи надсилаються на адресу стягувача поштовим переказом не пізніше наступного робочого дня з дня надходження таких коштів на депозитний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця. Стягувачу - юридичній особі стягнуті грошові суми перераховуються виконавцем у встановленому порядку на визначені стягувачем рахунки. Грошові кошти, стягнуті до Державного бюджету України або місцевих бюджетів, перераховуються в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики. Не допускається виплата стягувачу стягнутих коштів готівкою або виплата стягнутих коштів іншим особам, які не є стягувачами (крім виплати грошових коштів заставодержателю, який не є стягувачем, згідно із статтею 51 цього Закону). Органам державної виконавчої служби та приватним виконавцям забороняється використовувати стягнуті з боржників грошові кошти, що підлягають виплаті стягувачам, на цілі, не передбачені цією статтею, а також звертати на них стягнення для виплати іншим особам, які не є стягувачами за виконавчими документами, під час примусового виконання яких такі кошти стягнуто (крім випадків, коли стягувач є одночасно боржником в іншому виконавчому провадженні). Стягнуті з боржника кошти, що залишилися після задоволення всіх вимог за виконавчими документами, перераховуються боржнику (крім випадків повернення коштів іншим особам). У разі якщо стягнуті з боржника грошові кошти не витребувані стягувачем протягом одного року з дня їх зарахування на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця, такі кошти зараховуються до Державного бюджету України в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики, за умови повідомлення виконавцем стягувача про наявність стягнутих на його користь грошових коштів.

Оскільки державний виконавець, отримавши кошти з торгів за продане майно, зобов`язаний у визначеному законом строк перерахувати їх стягувачу, а в разі встановлення надмірно отриманих коштів на виконання рішення суду, повернути їх боржнику.

На виконання вище вказаних вимог, 10.02.2021 року здійснено розподіл коштів по виконавчому провадженню, а саме: 46520,07 грн. перераховано на користь АТ КБ «ПриватБанк» (платіжне доручення №8725 від 12.02.2021), 4652,01 грн. перераховано як виконавчий збірвиконавчого провадження (платіжне доручення №8723 від 12.02.2021), 2195,30 грн. перераховано на як витрати виконавчого провадження (платіжне доручення №8724 від 12.02.2021).

Після розподілу коштів на рахуноку Відділу залишились кошти в розмірі 382301,38 грн.

Враховуючи викладене державним виконавцем направлено лист ОСОБА_1 (боржнику) щодо отримання реквізитів рахунку для повернення надлишкових коштів після реалізації майна боржника.

ОСОБА_1 (боржником) були надані реквізити для перерахування коштів, (платіжне доручення №8726 12.02.2021) після чого виконавцем зроблено розпорядження та перераховані кошти у розмірі 382301,38 як надмірно стягнуті кошти на користь ОСОБА_1 реквізити боржника: АБ «Укргазбанк» МФО 320478, IBAN НОМЕР_5 .

Таким чином, вільні кошти у сумі, що необхідна для повернення покупцю недійсного правочину у розмірі 382 301, 38 грн., на рахунку Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) відсутня, враховуючи також наведені норми законодавства про заборону використовувати виконавцем для таких цілей кошти, виручені з інших торгів чи перераховані іншими боржниками.

Отже позивач не може іншим способом забезпечити обов`язок з повернення покупцю отриманої суми в порядку реституції після визнання недійсними електронних торгів, ніж як вимагати повернення надлишкових коштів після реалізації майна боржника від боржника, який отримав і зберігає ці кошти без правових підстав, які відпали внаслідок судового рішення про визнання торгів недійсними.

Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами Глави 83 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Частиною третьої даної статті також передбачено, що положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі №753/15556/15-ц викладений правовий висновок про те, що зобов`язання з повернення безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна. Відсутність правової підстави - це такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення i його юридичному змісту.

Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності відповідної підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді, коли первісно така підстава була, але у подальшому відпала.

Відповідно до статті 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна.

Для застосування зазначеної норми необхідно, по-перше, щоб одна особа набула (зберегла) майно за рахунок іншої. Збільшення або збереження в попередньому розмірі майна однієї сторони є результатом відповідного зменшення майна у іншої сторони. По-друге, необхідно, щоб набуття майна однією особою за рахунок іншої відбулося без достатньої правової підстави, передбаченої законом або угодою. Безпідставно набуте майно повертається тому, за рахунок кого було набуте.

Обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна (відповідну правову позицію викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц, від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17).

З урахуванням визнання прилюдних торгів недійсними, всі учасники правовідносин, які склалися в процесі здійснення виконавчих дій в межах виконавчого провадження, мають бути повернуті у стан, який передував проведенню прилюдних торгів.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 06.12.2022 у справі №910/14177/21.

Як встановлено судом вище, рішенням Шевченківського районного суду м.Києва від 11.11.2021 року №761/10154/21, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду м.Києва №761/10154/21 від 22.09.2022 та Постановою Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.03.2023, визнано недійсним правочин, на підставі якого позивачем було перераховано відповідачу кошти у розмірі 382301,38 грн. як надмірно стягнуті.

З огляду на те, що електронні торги з реалізації нерухомого майна, оформлені протоколом, визнані недійсними за рішенням суду, правова підстава для набуття грошових коштів у відповідача (якому безпосередньо були перераховані кошти, що залишились після задоволення всіх вимог за виконавчим документом), відпала, у зв`язку з чим сплачена позивачем сума коштів за недійсним правочином підлягає стягненню на його користь.

Таким чином, відповідач набув обов`язку щодо повернення Шевченківському відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) коштів, що залишились після задоволення всіх вимог за виконавчим документом №761/7304/18 від 20.03.2019 у розмірі 382301,38 грн., оскільки перераховані йому кошти отримані Шевченківським відділом державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) саме від реалізації арештованого майна - машиномісця № НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_2 (як зазначено в інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна), а не в наслідок інших дій, спрямованих на звернення стягнення на кошти чи інше майно.

Окрім того, результатом визнання електронних торгів недійсними є те, що всі учасники правовідносин, які склались в процесі здійснення виконавчих дій в межах виконавчого провадження НОМЕР_6, мають бути повернуті у стан, який передував проведенню електронних торгів.

Вказана обставина зумовлює обов`язок стягувача повернути кошти, що залишились після задоволення всіх вимог за виконавчим документом та перераховані Шевченківським відділом державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) відповідачу у розмірі 382301,38 грн.

Отже, в силу приписів статті 1212 ЦК України Шевченківський відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) набув права повернути грошові кошти, які ОСОБА_1 на даний момент утримує у себе без правової підстави.

На підставі вище викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача понесені судові витрати зі сплати судового збору пропорційно задоволених вимог.

Керуючись ст. ст. 259, 263, 264, 265, 268, 272 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ :

Позов Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) до ОСОБА_1 , третя особа: АТ КБ «Приватбанк», про стягнення безпідставно отриманих коштів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (дані: РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_9 ) на користь Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (дані: , адреса: 01032, м.Київ, вул. Саксаганського, 110) безпідставно отримані кошти у сумі 382301,38 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 (дані: РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_9 ) на користь Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (дані: , адреса: 01032, м.Київ, вул. Саксаганського, 110) судовий збір у розмірі 3823,01 грн.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: