Справа № 713/2810/25
Провадження №2/713/1126/25
УХВАЛА

іменем України

29.10.2025 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі: головуючого судді Кибич І.А., з участю секретаря судових засідань Троценко Л.Г., з участю представника позивачки адвоката Марущинської Л.С., з участю представника відповідача адвоката Романюка В.Я., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вижниця питання про прийняття зустрічного позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Марущинська Лілія Степанівна, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Марущинська Л.С., звернулась в суд із позовною заявою про розірвання шлюбу до відповідача ОСОБА_2 .

До початку розгляду справи від представника відповідача ОСОБА_3 надійшов зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл майна подружжя, відповідно до якого представник позивача просить суд прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 заперечували що щодо спільного розгляду зустрічного позову, оскільки такі вимоги мають різну правову природу.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 просили прийняти зустрічний позов до розгляду.

Суд, заслухавши учасників справи, розглянувши первісну позовну заяву про розірвання шлюбу та зустрічну позовну заяву про поділ майна подружжя, вважає, що у прийнятті зустрічної позовної заяви необхідно відмовити виходячи з наступного.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 вересня 2021 року у справі № 522/9011/19 (провадження № 61-6642св21) зазначено, що «згідно з частиною другою статті 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Отже, прийняття зустрічного позову можливе за дотримання умов, передбачених частиною другою статті 193 ЦПК України, і залежить від того, наскільки суд вважає за доцільне розглядати цей позов у одному провадженні з первісним. При цьому вищевказаною нормою процесуального закону визначено дві альтернативні ознаки зустрічного позову: або взаємопов`язаність первісного та зустрічного позовів, що зумовлює їх спільний розгляд, зокрема, коли обидва позови виникають з одних правовідносин; або їх взаємовиключність, коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічний позов, який прийнятий судом для спільного провадження з первісним позовом, повинен знайти вирішення у виді загального рішення, яке має містити відповідь на обидві заявлені вимоги (як позивача, так і відповідача). Задоволення зустрічного позову спричиняє відмову в задоволенні первісного позову, однак не виключає можливості як задоволення обох вимог, так і однієї повністю, а іншої частково».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 червня 2023 року в справі № 459/1490/21 (провадження № 61-12807 св 22) вказано, що: «відповідно до частин першої, другої та третьої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Отже, прийняття зустрічного позову можливе за дотримання умов, передбачених частиною другою статті 193 ЦПК України, і залежить від того, наскільки суд вважає за доцільне розглядати цей позов у одному провадженні з первісним.

Аналіз вказаних положень закону свідчить про те, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

За своєю сутністю зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

Умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, що виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів, оскільки це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити фактичні взаємовідносини сторін, виключити ухвалення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

З матеріалів справи вбачається, що предметом первісного позову у цій справі є розірвання шлюбу, а предметом зустрічного позову є поділ спільного майна подружжя. Хоча ці позови за характером правовідносин є сімейними, вимоги за ними не можуть зараховуватись, а задоволення зустрічного позову не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

При цьому, прийняття зустрічного позову до спільного розгляду із первісним позовом в даному випадку може призвести до порушення строку розгляду справи, який передбачений у спрощеному позовному провадженні та вирішення вимог позивача за первісним позовом про розірвання шлюбу, відтак позивач за первісним позовом буде позбавлений можливості вчасного вирішення судом його особистого права перебування у шлюбних відносинах.

Згідно ч. 1 ст. 69 СК України, дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу.

Таким чином, перебування чоловіка та жінки в зареєстрованому шлюбі або розірвання шлюбу не впливає на їх право поділу майна, яке належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності.

З огляду на викладене, у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом необхідно відмовити та повернути його заявнику.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.193-195, 260, ЦПК України, Суд, -

У Х В А Л ИВ:

У прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 , інтереси якого представляє адвокат Романюк Василь Якович, до ОСОБА_1 про розподіл спільного майна подружжя, - відмовити.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути ОСОБА_2 .

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом та його представнику право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини ухвали, з дня складання повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду.

Суддя Іван КИБИЧ