ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/974/25 Справа № 185/1932/24 Суддя у 1-й інстанції - Зінченко А. С. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.
УХВАЛА

про відмову щодо участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції

поза межами приміщення суду

06 січня 2025 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді-доповідача Городничої В.С., розглянувши заяву представника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» за довіреністю - Гордєєвої Олени Вячеславівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду по цивільній справі №185/1932/24 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дніпровського апеляційного суду перебуває апеляційна скарга ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 серпня 2024 року у вищевказаній справі.

02 січня 2025 року представник ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» за довіреністю Гордєєва О.В. сформувала в підсистемі Електронний суд заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, яка того ж дня надійшла до Дніпровського апеляційного суду, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції.

Так, ч. ч. 1, 2, 3 ст. 212 ЦПК України, передбачено, що учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Суддя (суддя-доповідач) розглядає заяву учасника справи, його представника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду без повідомлення учасників справи. За результатами розгляду заяви постановляється ухвала.

Відповідно до статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

В силу частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

За змістом указаних норм права юридична особа як учасник справи має брати участь у судовому процесі через самопредставництво або через представника.

Самопредставництво юридичної особи це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови колегіального органу діяти від імені такої особи, представляти її інтереси в силу закону, статуту, положення. В порядку представництва може діяти інша особа, якщо у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження. При цьому, відомості про осіб, які діють в порядку самопредставництва юридичної особи, можуть бути внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань (далі ЄДР).

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 8 червня 2022 року у справі №303/4297/20 зазначила, що з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Близькі за змістом висновки зроблені Верховним Судом у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у постанові від 11 вересня 2024 року (справа №440/14831/23) та Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в ухвалі від 30 жовтня 2024 року (справа №686/14314/16-а; щодо УПФ).

На підтвердження повноважень Гордєєвої О.В. представляти інтереси ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» останньою надано довіреність №1-ПУ/ШУПр/2025 від 01 січня 2025 року, підписану головним виконвчим директором Вороніним С.А.

Надана довіреність не засвідчує наявність у Гордєєвої О.В. трудових відносин із ПрАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" та входження до кола саме її трудових обов`язків здійснення самопредставництва цієї юридичної особи.

Визначених відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК документів, які можуть підтвердити повноваження діяти від імені ПрАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" за правилами самопредставництва, Гордєєвої О.В. не надано. Входження до кола власне трудових обов`язків Гордєєвої О.В. здійснення самопредставництва ПрАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" не підтверджено.

Отже, Гордєєва О.В. не може бути залучена до участі у справі як представник ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у порядку самопредставництва.

Статтею 131-2 Конституції України встановлено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Так, частиною другою статті 15 ЦПК України передбачено, що представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Також частиною першою статті 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлює, що ордер письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Разом із цим частиною другою статті 60 ЦПК України встановлено, що під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В свою чергу частиною першою статті 274 ЦПК встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин;

3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (частина третя статті 274 ЦПК України).

Аналогічні висновки зроблені Верховним судом в ухвалі від 24 квітня 2023 року у справі №185/8512/21.

Спір у справі №185/1932/24 виник у зв`язку з відшкодуванням позивачу моральної шкоди завданої ушкодженням здоров`я та визначив ціну позову 255 600,00 грн, тобто із правовідносин, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження того, що Гордєєва О.В. є адвокатом та має право на зайняття адвокатською діяльністю. В Єдиному державному реєстрі адвокатів також відсутні такі відомості.

Таким чином, у Гордєєвої О.В. відсутні повноваження на представлення інтересів ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в Дніпровському апеляційному суді в розумінні частини другої статті 60 ЦПК України.

Відтак заява представника ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» за довіреністю - Гордєєвої О.В. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду по цивільній справі №185/1932/24 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 212 ЦПК України, апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» за довіреністю - Гордєєвої Олени Вячеславівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду по цивільній справі №185/1932/24 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.С. Городнича