Провадження 2-р/760/7/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.,

за участю секретаря судового засідання Воловіченко Л. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві в особі начальника Полковніченко Надії про роз`яснення рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 14 лютого 2023 року, зміненого постановою Київського апеляційного суду від 12 вересня 2023 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту соціальної служби виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебувала вищевказана цивільна справа.

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 14 лютого 2023 року позов задоволено частково. Зобов`язано Департамент соціальної служби виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розглянути питання щодо створення служби по перевезенню лежачих хворих на безоплатній основі. Стягнуто з Департаменту соціальної служби виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за рахунок місцевого бюджету Київської міської ради на користь ОСОБА_1 10 000 грн моральної шкоди.

Постановою Київського апеляційного суду від 12 вересня 2023 року рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 14 лютого 2023 року в частині вирішення позовних вимог про відшкодування моральної шкоди змінено, викладено його резолютивну частину в редакції цієї постанови. Стягнуто з місцевого бюджету Територіальної громади м. Києва (Київської міської ради) на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 10 000 гривень. В інший частині рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 14 лютого 2023 року залишено без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 11 вересня 2024 року касаційне провадження за касаційною скаргою Київської міської ради на постанову Київського апеляційного суду від 12 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди закрито.

10 лютого 2025 року до суду надійшла заява Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві в особі начальника Полковніченко Надії про роз`яснення судового рішення, в якій заявник просила роз`яснити рішення суду в частині визначення боржника, з рахунків якого слід здійснювати безспірне списання коштів у розмірі 10 000 грн моральної шкоди на користь ОСОБА_1 - за рахунок коштів бюджетних асигнувань Київської міської ради () як юридичної особи або за рахунок коштів бюджету м. Києва.

Мотивуючи заяву, посилалася на те, що у резолютивній частині рішення суду, зміненій постановою Київського апеляційного суду, визначено, що стягнення моральної шкоди необхідно здійснювати з місцевого бюджету Територіальної громади м. Києва (Київської міської ради).

Водночас, таке формулювання резолютивної частини рішення суду не дає змоги однозначно встановити за чий рахунок підлягає стягненню моральна шкода у розмірі 10 000 грн - за рахунок Київської міської ради як юридичної особи або за рахунок коштів місцевого бюджету міста Києва.

Крім того, 25 грудня 2023 року Солом`янським районним судом міста Києва було видано виконавчий лист № 755/18435/20 про стягнення з місцевого бюджету територіальної громади м. Києва (Київської міської ради) на користь ОСОБА_1 моральної шкоди 10 000 грн, де у відомостях про боржника, боржником визначено Київську міську раду.

Таким чином, враховуючи неоднозначність та незрозумілість для органу Казначейства за рахунок якого боржника слід здійснити безспірне списання коштів у відповідності до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України

від 3 серпня 2011 року № 845 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України

від 30 січня 2013 року № 45), зазначене унеможливлює виконання рішення суду в частині стягнення моральної шкоди у встановлений судовим рішенням спосіб в межах повноважень органів Казначейства, у зв`язку з чим заявник звернулася до суду з указаною заявою та просила її задовольнити.

Відповідно до частини третьої статті 271 ЦПК суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Суд не вбачає необхідності вирішувати питання про роз`яснення рішення у судовому засіданні, з повідомленням учасників справи, а тому розгляд зазначеної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши зміст поданої до суду заяви, дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Частинами першою, другою статті 271 ЦПК України визначено, що за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Виходячи з цієї норми закону, роз`яснення рішення суду це уточнення, більш чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту.

Роз`яснення рішення є засобом виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового рішення. Таким чином, суд роз`яснює суть судового рішення, якщо воно є незрозумілим для суб`єкта, якому надано право звернення за відповідним роз`ясненням. Між тим, необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його тяжко виконати, оскільки має місце ймовірність неправильного його виконання чи невиконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Згідно з пунктом 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Разом з тим, відповідно до частини першої статті 31 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо викладена у виконавчому документі резолютивна частина рішення є незрозумілою, виконавець або сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про роз`яснення відповідного рішення.

Враховуючи викладені норми чинного законодавства, що виконавчий документ № 755/18435/20 виданий Солом`янським районним судом міста Києва, а викладена у ньому резолютивна частина рішення є незрозумілою для виконавця, що унеможливлює виконання рішення суду, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для роз`яснення рішення суду.

Так, згідно з частиною першою статті 77 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» шкода, заподіяна юридичним і фізичним особам в результаті неправомірних рішень, дій або бездіяльності органів місцевого самоврядування, відшкодовується за рахунок коштів місцевого бюджету. При виконанні рішень судів про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів на користь фізичних чи юридичних осіб застосовуються положення Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників, який містить окремий розділ під назвою «Безспірне списання коштів місцевих бюджетів для відшкодування шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам», де в пункті 41 передбачено, що орган Казначейства здійснює безспірне списання коштів місцевих бюджетів для відшкодування шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

Згідно із Положенням про Департамент соціальної та ветеранської політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 02 березня 2023 року № 6014/6055 (у редакції рішення Київської міської ради від 14 грудня 2023 року № 7536/7577) Департамент є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), утвореним відповідно Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» у складі виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) рішенням Київської міської ради від 20 червня 2002 року № 28/28 «Про утворення виконавчого органу Київської міської ради та затвердження його структури та загальної чисельності».

Відповідно до пункту 14 Положення Департамент утримується за рахунок коштів бюджету міста Києва.

З урахуванням загальних принципів відшкодування шкоди завданої рішенням, дією чи бездіяльністю державного органу, законодавством регламентовано механізм відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів місцевого самоврядування, в тому числі виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), відтак і їх структурними підрозділами та посадовими особами під час здійснення своїх повноважень, а саме шляхом безспірного списання відповідним територіальним органом Державної казначейської служби України коштів місцевого бюджету за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених рішенням про місцевий бюджет на зазначену мету (постанова Верховного Суду від 13 липня 2023 року у справі № 910/16226/21).

Таким чином, завдана ОСОБА_1 шкода повинна відшкодовуватися саме за рахунок коштів місцевого бюджету м. Києва, а не за рахунок коштів бюджетних асигнувань Київської міської ради як юридичної особи.

На підставі викладеного та керуючись статтею 31 Закону України «Про виконавче провадження», статтями 258-261, 271, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві в особі начальника Полковніченко Надії про роз`яснення рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 14 лютого 2023 року, зміненого постановою Київського апеляційного суду від 12 вересня 2023 року задовольнити.

Роз`яснити рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 14 лютого 2023 року в справі № 755/18435/20, змінене постановою Київського апеляційного суду від 12 вересня 2023 року, за позовом ОСОБА_1 до Департаменту соціальної служби виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про зобов`язання вчинити дії, зазначивши, що безспірне списання на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) коштів в розмірі 10 000 грн в рахунок відшкодування моральної шкоди, на виконання цього рішення суду, повинно бути здійснене за рахунок коштів місцевого бюджету міста Києва.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна