Ухвала

7 листопада 2025 року

м. Київ

справа № 127/16284/24

провадження № 61-12914ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., розглянувши касаційну скаргу заступника керівника Вінницької обласної прокуратури Філонова Володимира Володимировича на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 9 травня 2025 року та постанову Вінницького апеляційного суду

від 24 вересня 2025 року у справі за позовом першого заступника керівника Вінницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Вінницької міської ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод шляхом скасування державної реєстрації та повернення земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

16 жовтня 2025 року за допомогою засобів поштового зв`язку заступник керівника Вінницької обласної прокуратури Філонов В. В. подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 9 травня 2025 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 24 вересня 2025 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу

(далі - ЦПК) України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До касаційної скарги заявником додано доказ сплати судового збору

у розмірі 12 112 грн.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4

Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Як вбачається зі змісту оскаржуваних судових рішень, першим заступником керівника Вінницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Вінницької міської радизаявлено одну вимогу немайнового характеру (усунення перешкод шляхом скасування державної реєстрації) та одну вимогу майнового характеру (повернення земельної ділянки).

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою позовної заяви немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір, який дорівнює 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет на 2024 рік» на 1 січня

2024 року встановлений прожитковий мінімум для працездатних осіб

у розмірі 3 028 грн (на момент подання позову).

Отже, за оскарження в касаційному порядку судових рішень в частині вирішення вимоги немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір у розмірі 6 056 грн

(3 028 грн х 200 %).

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції Закону, чинній на час подання позову, за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становила

1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028 грн)і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 059 800 грн).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20), майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

У постанові Верховного Суду від 2 грудня 2020 року у справі № 905/105/20 викладено висновок, що судовий збір за подання позовної заяви з вимогами про витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях визначається з урахуванням вартості спірного майна.

У постанові від 5 листопада 2024 року у справі № 278/2607/24

(провадження № 61-10697св24) Верховний Суд дійшов висновку, що вимога прокурора про повернення земельної ділянки у комунальну власність територіальної громади є майновою.

Отже, розмір судового збору за подання позовної заяви про повернення майна визначається з урахуванням вартості спірного майна. Ціна позову визначається на день подання позову і саме з такої ціни позову визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті.

З огляду на зазначене судовий збір за позовною вимогою щодо повернення земельної ділянки визначається з урахуванням вартості спірного майна за формулою

(А ? 1,5 % ? 200 %), де А - це вартість спірного майна.

Подана касаційна скарга та зміст оскаржуваних судових рішень не містять відомостей щодо ціни позову (вартості земельної ділянки з кадастровим номером :02:103:0060).

Слід зазначити, що без надання заявником обґрунтованих відомостей щодо дійсної ціни позову, касаційний суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги.

За таких обставин заявнику необхідно сплатити судовий збір за оскарження в касаційному порядку судових рішень в частині вирішення вимоги немайнового характеру у розмірі 6 056 грн та надати докази, які б підтвердили вартість спірної земельної ділянки, вказати ціну позову, сплатити судовий збір за подання касаційної скарги, виходячи з 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Під час доплати судового збору особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно врахувати вже сплачений судовий збір у розмірі 12 112 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги має бути зараховано за платіжними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у місті Києві/Печерський район/22030102,

код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, найменування податку, збору, платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимоги, встановленої

статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу заступника керівника Вінницької обласної прокуратури Філонова Володимира Володимировича на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 9 травня 2025 року та постанову Вінницького апеляційного суду

від 24 вересня 2025 року залишити без руху.

Надати заявнику десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначеного недоліку.

У разі невиконання у встановлений судом строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною і підлягатиме поверненню заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко