СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/5865/25

пр. № 2/759/3673/25

05 листопада 2025 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Журибеда О.М.

за участю секретаря - Шило М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2025 року позивач ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 в якому просить: визначити ОСОБА_1 дадатковий строк в 3 (місяці), достатній для подачі заяви при прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_4 . Після смерті батька відкрилась спадщина на усе майно належне останньому. На випадок своєї смерті батько залишив заповіт, яким заповів все належне йому майно позивачу. 11.02.2025 року позивач звернулась до приватного нотаріуса КМНО Коротюк О.В, із заяво. Про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Проте нотаріус повідомила та надала роз`яснення, що при розгляді поданих документів нотаріусом встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Балабаново Богородського міського округу московоської області росіїської федерації, та був на момент смерті громадянином російської федерації. ОСОБА_1 повідомла, що станом на 11.02.2025 року заяв упро прийняття спадщини протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини не подавала. Таким чином, позивач вважається такою, що не прийняла її. Оскільки батько помер у рф у 2019 році, позивач про його смерть дізналася лише в середині 2025 року після відвідування його колишньої дружини, та не мала змоги звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадшини раніше.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 21.03.2025 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 02.06.2025 року у справі відкрито провадження за загальними правилами позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 23.10.2025 року у справі закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 іимогу позову підтримав в повному обсязі та просив задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Заслухавши пояснення представника позивача, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 є батьком ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 30.11.1993 року.

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Балабанове, Богородського міського округу, московської області, російська федерація, що підтверджується свдіоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 14.09.2019 року.

Як вбачається із вищевказанго свідоцтва, ОСОБА_4 був громадянином росйської федерації.

Після його смерті відкрилася спадщина на все наледному йому майно, зокрема квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_4 на праві власності відповідно до договру дарування квартири від 12.02.2004 року.

За життя ОСОБА_4 склав заповіт від 04.01.2006 року. Посвідчений приватним нотаріусом КМНО Вертебною Л.О. за реєстровим №15, згідно з яким належну йому квартиру, що знаходитьс я АДРЕСА_1 заповів ОСОБА_1 .

Відповідно до листа приватного нотаіруса КМНО Коротюк О.В. від 11.02.2025 року №19/01-16, ОСОБА_1 відповідн одо ч. 1 ст. 1272 ЦК України вважаєтьс ятакою, що не прийняла спадщину. Також за наданими останньою документами, не вбачається, що ОСОБА_1.і померлий ОСОБА_4 проживали разом на час відкриття спадщини, враховуючи вищевикладене спадкоємцю необхідно звернутись до суду із заявою про визначення додаткового строк удля прийняття спадщини, у зв`язку з чим ОСОБА_1 у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовлено.

Згідно із листом приватного нотаріуса КМНО Коротюк О.В. від 21.07.2025 року №70/01-16 спадкова справа щодо майна ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 не була заведена.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 2 ст. 1254 ЦК України заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить.

Таким чином, ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом після смерті матері ОСОБА_4 .

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.

Для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно п. 24 Постанови ПВС України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість.

Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Вказану представником позивача причину суд вважає поважною, суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити та визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви до приватного нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , тривалістю три місяці.

Керуючись ст. ст. 1223, 1254, 1272, п.5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, п. 24 ППВСУ №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», керуючись ст. ст. 12, 81, 263-265 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.М. Журибеда