У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 січня 2025 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Бароніна Д.Б.,

за участю секретаря Костроміної Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Руськополянської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Черкаського районного суду Черкаської області знаходиться вищевказана цивільна справа.

В судове засідання сторони повторно не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Ухвалою суду від 11.12.2024, яка відображена у протоколі судового засідання, підготовче провадження у справі було закрито та призначено справу до судового розгляду.

Представником позивача у цій справі згідно з ордером про надання правничої допомоги від 16.10.2024 є адвокат Колєснік Віталій Анатолійович. Згідно з відповіддю № 6174177 вказаний адвокат має зареєстрований Електронний кабінет в ЄСІТС з 09.02.2022.

Судова повістка про необхідність явки в судове засідання 26.12.2024 о 09-00 год. була доставлена на електронну адресу вищевказаного адвоката 11.12.2024, що підтверджується відповідною довідкою. Далі, судова повістка про необхідність явки в судове засідання 02.01.2025 о 09-00 год. була доставлена на електронну адресу вищевказаного адвоката 26.12.2024, що підтверджується відповідною довідкою.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 223 ЦПК неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Тлумачення частини п`ятої статті 223 та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК дозволяє дійти висновку про те, що застосування інституту залишення позову без розгляду у випадку повторної неявки позивача або його представника в судове засідання можливе лише за сукупності певних установлених законом умов:

- належного повідомлення позивача або його представника про дату, час та місце щонайменше двох останніх судових засідань;

- повторної неявки позивача або його представника в судове засідання;

- ненадходження від позивача або його представника клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Системний аналіз наведених норм процесуального права також свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача або його представника до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача чи його представника і у випадку повторної неявки позивача чи його представника, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача або його представника про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18 та неодноразово раніше викладалась у постановах Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі №612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Судом встановлено, що про дату, час і місце судових засідань, які відбулися 26.12.2024 о 09-00 год., та 02.01.2025 о 10-30 год. представник позивачки був повідомлений належним чином. Проте, в судові засідання представник позивачки або позивачка не з`явилися, заяви про розгляд справи без їх участі до суду не надали. На думку суду, позивачка та її представник мали всі можливості для того, щоб подати заяву про розгляд справи без їх участі, проте не зробили цього.

Враховуючи викладене, суд на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК вважає за необхідне залишити без розгляду вищевказаний позов.

Судових витрат, які підлягають розподілу після залишення позовної заяви без розгляду, судом не виявлено.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 247, 257, 258-261, 353, 354-355 ЦПК, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Руськополянської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без розгляду.

Роз`яснити сторонам, що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя Д. Б. Баронін