Справа № 542/2373/24
Провадження № 2/542/100/25
У Х В А Л А

02 січня 2025 року селище Нові Санжари

Суддя Новосанжарського районного суду Полтавської області Гринь О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Охрей Микола Андрійович про встановлення факту проживання жінки та чоловіка однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання нерухомого майна об`єктом спільної сумісної власності та його поділ, поновлення строку на вступ у спадщину,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача адвокат Хлистун Ірина Миколаївна, яка діє на підставі ордера на надання правничої допомоги серії ВІ № 1269029 через підсистему Електроний суд звернулася до суду з позовом у якому просила:

встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , в період з 1990 р. по 2024 р;

визнати об`єктом спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу: автомобіль ВАЗ21065, ДНЗ НОМЕР_3 , номер шасі/кузова НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_5 від 08.08.2012 року; земельну ділянку площею 4,27 Га, серія НОМЕР_6 від 16.01.2008, кадастровий номер -00-002-0318, земельну ділянку площею 1 Га, державний акт на право власності серія 1-ПЛ №016249 від 17.12.2002, та визнати частки співвласників рівними, тобто по 1/2 частці за кожним;

поновити строк на вступ у спадщину з дати винесення рішення по справі.

Вивчивши подані матеріали приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.

У позові позивач заявила три вимоги із яких: дві вимоги про встановлення факту проживачння однією сім`єю без реєстрації шлюбу та поновлення строку для вступу у спадщину є вимогами немайнового характеру та одна вимога - про визнання об`єктом спільної сумісної власності майна та визнання часток співвласників рівними є вимогою майнового характеру.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Ціна позову це грошовий вираз вимог позивача.

Згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Тобто, ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями.

Позивачка просить визнати об`єктами спільної сумісної власності таке майно: автомобіль ВАЗ21065, земельну ділянку площею 4,27 га, та, земельну ділянку площею 1 га. У позовній заяві зазначила ціну позову 100 000,00 грн, однак вказану ціну не обґрунтувала, жодних доказів на підтвердження її розміру не додала.

Крім того у позовній заяві позивач заявила клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати у зв`язку із скрутним матеріальним становищем, оскільки вона є особою похилого віку, пенсіонером. Також просила надати строк для надання довідки з ДПС про доходи позивача у підготовчому засіданні, в зв`язку з неможливістю на даний час отримати даний документ.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подння до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Оскільки позивачем не надано доказів дійсної вартості майна, яке позивач просить визнати спільною сумісною власністю, суд позбавлений можливості встановити ціну позову та визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем, а отже не матиме змоги вирішити питання чи підлягає задоволенню клопотання про відстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

На підтвердження наявності майна, яке позивач просить визнати спільною сумісною власністю до позовної заяви додано копію технічного паспорта на транспортний засіб, однак у зв`язку із низькою якістю копії документа повністю його зміст встановити не можливо.

Крім того у позовній заяві позивач зазначає, що нотаріусом їй було відмовлено у прийнятті заяви про вступ у спадщину, однак відмови нотаріуса до позовної позивач не додає.

Щодо вимоги про поновлення строку для вступу у спадщину, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Способи захисту цивільних прав визначені ст. 16 ЦК України. Згідно з частиною 2 вказаної статті визначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Можливість поновлення строку передбачено нормами ЦПК України - для процесуальних строків.

Щодо наслідків пропущення строку на прийняття спадщини вони визначені статтею 1272 ЦК України. З метою захисту порушених прав позивачу слід викласти позовну вимогу з урахуванням вказаної норми ЦК України.

Відповідно до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, дану позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачам строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 175-177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Охрей Микола Андрійович про встановлення факту проживання жінки та чоловіка однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання нерухомого майна об`єктом спільної сумісної власності та його поділ, поновлення строку на вступ у спадщину залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, про що повідомити позивача.

Позивачу роз`яснити, що в разі невиконання вказаних недоліків, дана позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачам.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя

Новосанжарського районного суду

Полтавської області О.О. Гринь