Справа № 214/7528/24
У Х В А Л А

про залишення без розгляду клопотання відповідача

про розгляд справи в порядку загального позовного провадження

22 грудня 2025 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Євтушенка О.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Попкової Ю.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представників позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

відповідача ОСОБА_4 ,

представника відповідача ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження клопотання відповідача ОСОБА_4 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у цивільній справі №214/7528/24 за позовною заявою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,-

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою 05.09.2024, яку уточнив 24.10.2024 на виконання ухвали суду від 30.09.2024, та в якій просить суд: стягнути із ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 110 776 грн. 91 коп. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ; стягнути із ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судові витрати у справі у сумі 6 211 грн. 20 коп.

Ухвалою суду від 29.10.2024 позовну заяву прийнято до розгляду з відкриттям спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Не погоджуючись з пред`явленими вимогами, відповідач ОСОБА_4 подала письмові пояснення, в яких виклала свої заперечення по суті пред`явлених вимог.

17 липня 2025 року до початку розгляду справи по суті відповідач ОСОБА_4 подала до суду письмове клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. В його обґрунтування відповідач вказала, що з моменту відкриття провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, як позивачем, так і відповідачем була заявлена низка клопотань, в тому числі про витребування доказів, про проведення оціночної будівельної експертизи, про призначення будівельно-технічної експертизи, про допит свідків, про долучення доказів. Крім того, 25 травня 2025 року відбулось повторне затоплення квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , про що свідчить акт ТОВ «Житлосервіс-КР» від 10.06.2025. Відповідач вважає, що у зв`язку із вищезазначеним та складністю даної справи і нововиявленими обставинами (повторним затопленням квартири відповідача), а тому, може виникнути необхідність у витребуванні інших доказів та залучення третіх осіб, необхідно перейти із спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін на розгляд справи у порядку загального позовного провадження, з метою детального розгляду справи по суті та з`ясування всіх обставин у справі, враховуючи, що вона не визнає позовних вимог.

Відповідач ОСОБА_4 та її представник ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримали заявлене письмове клопотання.

Позивач ОСОБА_1 та її представники ОСОБА_2 та ОСОБА_3 категорично заперечували проти задоволення клопотання відповідача ОСОБА_4 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, вважаючи це недоцільним.

Вислухавши сторін у справі та їх представників, вивчивши письмові матеріали справи, враховуючи всі обставини справи, суд вважає необхідним залишити клопотання відповідача ОСОБА_4 без розгляду, виходячи з наступного.

У п.п. 1,2 ч.6 ст.19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що положення ст. 19 ЦПК України в структурі законодавчого акта розташовані серед Загальних положень процесуального закону, суд має право віднести справу до категорії малозначних на будь-якій стадії її розгляду. При цьому за змістом п.1 ч.6 цієї статті справи, зазначені в ньому, є малозначними в силу притаманних їм властивостей, виходячи з ціни пред`явленого позову та його предмета.

Малозначні справи й деякі інші розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження, що слідує із ч.ч.1, 2 ст. 274 ЦПК України.

При вирішенні питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (ч.3 ст. 274 ЦПК).

Згідно з ч.1 ст.277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

При цьому, зі змісту ч.2 цієї статті слідує, що у випадку, передбаченому ч.2 ст.274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, або відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Положенням ч.2 ст.274 ЦПК України, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Законодавець визначив, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини (ч.4 ст.274 ЦПК України).

В свою чергу, ч.4 ст.277 ЦПК України визначено, що якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Разом з тим, ч.5 ст.277 ЦПК України передбачено, що якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Отже, з аналізу вищезазначених вимог закону, суд приходить до висновку, що законодавець наділив суд дискреційними повноваженнями при вирішенні питання про відкриття провадження у справі на визначення порядку розгляду справи: спрощеного позовного провадження або загального позовного провадження (ч.1 ст.277 ЦПК України).

При цьому законодавець визначив перелік спорів у справах, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження (ч.4 ст.274 ЦПК України).

В свою чергу, законодавець надав першочергове право позивачу на визначення порядку розгляду справи шляхом подання відповідного клопотання, враховуючи положення ч.ч.2, 4 ст.274 ЦПК України.

Разом з тим, враховуючи принцип рівності сторін законодавець надав таке право і відповідачу у порядку визначеному ч.ч.4, 5 ст.277 ЦПК України.

Так судом встановлено, що зі змісту позовної заяви представника ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_2 , яка подана до суду 05.09.2024, яку в подальшому було уточнено 24.10.2024 на виконання ухвали суду від 30.09.2024, слідує, що окрім заявлених позовних вимог представник позивача ОСОБА_2 просив розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 29.10.2024 прийнято до розгляду справу за позовною заявою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та призначено судовий розгляд справи на 20 листопада 2024 року (а.с. 98).

Разом з тим, суд приймаючи вищезазначене процесуальне рішення, про що зазначив в ухвалі від 29.10.2024, врахував незначний рівень складності справи, предмет позову, ціну позову, та прийшов до висновку, що в розумінні ч.6 ст.19, ст.ст.274 ч.4, 279 ЦПК України дана справа є малозначною, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення її розгляду в порядку загального позовного провадження, у зв`язку з чим справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

В свою чергу, відповідачу був встановлений 15-денний строк з дня отримання ухвали суду про прийняття до розгляду та відкриття провадження для подання відзиву на позовну заяву та пред`явлення зустрічного позову (за наявності для цього підстав). У зазначений строк відповідач мав право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен був відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна була бути надіслана відповідачем іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд мав вирішувати справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Відповідно до поштового рекомендованого повідомлення 25.11.2025 відповідачем ОСОБА_4 було отримано копію ухвали суду від 29.10.2024 про прийняття до розгляду та відкриття спрощеного позовного провадження у справі (а.с. 108).

В подальшому, 24.01.2025 представник відповідача ОСОБА_4 адвокат Погорілецька А.В. ознайомилась з матеріалами справи на підставі заяви від 21.01.2025 (а.с. 116), а 19.02.2025 відповідач ОСОБА_4 подала до суду клопотання про призначення у справі будівельно-технічної експертизи та надала додаткові пояснення, в яких просила відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог у повному обсязі (а.с. 132-135).

При цьому, відповідач ОСОБА_4 не скористалась своїм правом у встановлений судом строк на подання відзиву, який би містив заперечення проти позову або заперечення щодо розгляду справи у встановленому судом порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Також відповідач не подала до суду заяву із запереченнями проти розгляду цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження в наступних судових засіданнях, а саме: 03.03., 06.03., 17.04., 13.05.2025, або до їх початку.

Фактично ОСОБА_4 лише 17.07.2025 подала до суду письмове клопотання із запереченнями проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження та ініціювала перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, не навівши для цього достатніх підстав, а також причин поважності пропуску строк на подання такого клопотання, враховуючи значний час перебування справи в провадженні суду та прийняття судом ряду процесуальних рішень.

Так, норми ЦПК України не визначають спеціального механізму процесуального реагування суду на пропуск відповідачем строку для подання заявиіз запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, якщо заявник не подав заяви про поновлення пропущеного строку або якщо причини, зазначені ним у відповідній заяві, визнані судом неповажними.

Разом з тим, наслідки пропуску процесуальних строків на вчинення процесуальних дій передбачені у ст.126 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.126 ЦПК України, із закінченням встановленого законом або судом строку втрачається право на вчинення процесуальних дій. Таке право втрачається в силу закону, тому не потребує додаткового визнання судом. Суд лише констатує пропуск процесуального строку та відсутність поважних причин для його поновлення, якщо була подана заява про поновлення такого строку. Окремо ЦПК України встановлює наслідки подання документів після закінчення процесуальних строків. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, суд зобов`язаний залишити без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ч.2 ст.126 ЦПК України).

Отже за таких обставин суд, виходячи з вимог ст. 126, ч.5 ст.277 ЦПК України, вважає необхідним залишити без розгляду клопотання відповідача ОСОБА_4 , підтриманого його представником ОСОБА_5 , про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, з огляду на відсутність заяви про поновлення пропущеного строку на його подання із зазначеним поважних причин пропуску такого строку.

Керуючись ст.ст. 19, 126, 258-260, 274, 277 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання відповідача ОСОБА_4 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без розгляду.

Продовжити розгляд цивільній справі №214/7528/24 за позовною заявою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, призначивши наступне судове засіданні на 13-00 год. 12 лютого 2026 року.

Про час та місце розгляду справи повідомити сторін у встановленому законом порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та апеляційному оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано без проголошення о 13.40 год. 22.12.2025 після оголошеної перерви в судовому засіданні 17.12.2025.

Суддя О.І. Євтушенко