У Х В А Л А

08.01.2025 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області Порощук П.П., отримавши розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 , Жмеринський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Жмеринському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання батьківства,-

У С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про визнання батьківства, в якій позивач просить суд:

- визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , матір`ю якого є ОСОБА_3 ;

- виключити з актового запису №284 про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомості ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 як батька;

- внести зміни до актового запису №284 про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вказавши батьком дитини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Перевіривши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким спеціальним законом є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Відповідно до ст.4 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст.6 ЗУ «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до оригіналу квитанції про сплату судового збору, який було долучено до матеріалів позовної заяви, позивач ОСОБА_1 сплатив судовий збір у розмірі лише 1211,20 грн.

Як вже зазначалось вище, в позовній заяві було викладено 3 позовні вимоги немайнового характеру, а саме: визнати батьківство позивача стосовно малолітньої дитини; виключити відомості про відповідача з актового запису про народження дитини; та внести зміни до актового запису про народження дитини даних про батька.

Таким чином, позивачу слід доплатити судовий збір ще за 2 вимоги немайнового характеру, а саме 2422,40 грн. та надати суду документи (квитанцію, платіжне доручення тощо), які підтверджують сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Також, ст.19 СК України, передбачено, що при розгляді судом спорів щодо визнання батьківства обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Але позивачем у позовній заяві не залучено третю особу - орган опіки та піклування, оскільки участь відповідного органу опіки та піклування є обов`язковою у такій категорії справ.

Враховуючи вищенаведене, суд позбавлений можливості постановити будь-яке рішення у справі за наявними матеріалами.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у ст.ст.175,177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, суддя вважає за необхідне заяву залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків заяви.

Враховуючи наведене вище, суддя вважає за необхідне заяву залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків з дня отримання копії ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 , Жмеринський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Жмеринському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання батьківства залишити без руху, надавши позивачу строк тривалістю п`ять днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Порощук П.П.