У Х В А Л А

Справа № 183/10885/24

№ 2/183/1726/25

17 грудня 2025 року м.Самар

Самарівський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Оладенко О.С.

за участю секретаря судового засідання Павлюк А.Г.,

розглянувши розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики,-

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2024 року позивач звернувся до суду з позовом, у якому просить стягнути з відповідачів в солідарному порядку борг за договором позики від 28.06.2024 у сумі 6000 (шість тисяч) доларів США.

Ухвалою судді від 28.10.2024 відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 27.03.2025 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

17.12.2025 у судовому засіданні представник відповідачів адвокат Іванов М.М. заявив клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи. В обґрунтування клопотання посилається на те, що відповідачі позов не визнають, грошей у позивача не брали, розписка написана та підписана ними під примусом позивача. Тому просить на вирішення експерта поставити питання щодо того чи перебувала відповідачка ОСОБА_2 , яка виконала рукописний текст розписки у незвичайному стані, а саме під впливом фізичного та/або психологічного насильства.

Відповідачі у судовому засідання підтримали заявлене клопотання та просили його задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Лазуренко І.Ф. у вирішенні клопотання поклалася на розсуд суду.

Суд, вислухавши пояснення відповідачів та представників сторін, вивчивши матеріали справи та клопотання, приходить до такого.

За змістом положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як, серед іншого, висновками експертів.

Відповідно до частини першої, другої статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Згідно з частиною першою статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Висновок експерта - докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань (частини перша, друга статті 102 ЦПК України).

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» судова експертиза, як один із засобів доказування, сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справи, по встановленню законних та обґрунтованих рішень.

Відповідно до підпунктів 1.2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема: Криміналістична: почеркознавча; лінгвістична експертиза мовлення; технічна експертиза документів; експертиза зброї та слідів і обставин її використання; трасологічна (крім досліджень слідів пошкодження одягу, пов`язаних з одночасним спричиненням тілесних ушкоджень, які проводяться в бюро судово-медичної експертизи); фототехнічна, портретна; відео-, звукозапису; вибухотехнічна; техногенних вибухів; матеріалів, речовин та виробів (лакофарбових матеріалів і покрить; полімерних матеріалів; волокнистих матеріалів; нафтопродуктів і пально-мастильних матеріалів; скла, кераміки; наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; спиртовмісних сумішей; ґрунтів; металів і сплавів та виробів з них; наявності шкідливих речовин (пестицидів) у навколишньому середовищі; речовин хімічних виробництв та спеціальних хімічних речовин; харчових продуктів; сильнодіючих і отруйних речовин; вибухових речовин, продуктів вибуху (пострілу)); біологічна.

Згідно пункту 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 Основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Таким чином, судова почеркознавча експертиза - це дослідження, що має встановлену законом процесуальну форму, проводиться експертом на базі спеціальних знань у галузі судового почеркознавства відповідно до норм процесуального законодавства, що визначають її призначення та проведення, з метою встановлення фактів (фактичних даних), що мають доказове значення у справах.

Судовою почеркознавчою експертизою вирішуються наступні завдання: ідентифікаційні, діагностичні та класифікаційні.

Зокрема, ідентифікаційні завдання становлять основний обсяг при проведенні почеркознавчих досліджень. Їх вирішення передбачає встановлення таких фактів: наявності або відсутності тотожності конкретного виконавця рукописного тексту, запису або підпису; виконання однією й тією самою або різними особами декількох текстів (записів), окремих фрагментів тексту, тексту і короткого запису (зокрема, дописки), у деяких випадках, коли підпис має переважно буквену транскрипцію, - тексту (запису) і підпису.

Отже, почеркознавча експертиза проводиться з метою ідентифікації особи, яка виконала підпис або написала певний рукописний текст. Дана експертиза може встановити або ж спростувати факт підробки підпису, виявити, чи дійсно особа здійснювала певний рукописний текст, а також встановити спосіб та незвичний стан особи в момент виконання нею рукописного тексту.

Звертаючись з клопотанням про призначення судово-почеркознавчої експертизи представник відповідачів не зазначає, що розписка написана не відповідачкою, не вказує ким написана розписка, що підпис у розписці не її. Лише посилається на те, що розписку написано під впливом насилля.

Враховуючи предмет та підстави позову, а також те, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника відповідачів про призначення у справі почеркознавчої судової експертизи.

Керуючись ст.ст. 103,367, 381 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , від імені яких діє представник адвокат Іванов М.М., про призначення судово-почеркознавчої експертизи у справі відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Ухвала суду складена і підписана 17 грудня 2025 року .

Суддя Оладенко О.С.