ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/2511/25 Справа № 710/1328/25
Шполянський районний суд Черкаської області
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

29 грудня 2025 року м. Черкаси

Суддя судової палати в цивільних справах Черкаського апеляційного суду Новіков О.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шполянського районного суду Черкаської області від 27 листопада 2025 року у справі за позовом Акціонерного товариста «Черкасиобленерго» від імені якого діє відокремлений структурний підрозділ «Звенигородські енергетичні мережі» АТ «Черкасиобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення боргу необлікованої електричної енергії унаслідок порушення споживачем правил роздрібного ринку електричної енергії, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Шполянського районного суду Черкаської області від 27 листопада 2025 року позов задоволено повністю. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь відокремленого структурного підрозділу «Звенигородські енергетичні мережі» Акціонерного товариства «Черкасиобленерго» вартість необлікованої електричної енергії в сумі 78 951,59 грн. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь відокремленого структурного підрозділу «Звенигородські енергетичні мережі» Акціонерного товариства «Черкасиобленерго» судовий збір в розмірі 3 028,00 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, 25 грудня 2025 року ОСОБА_1 до Черкаського апеляційного суду скерувала скаргу.

В апеляційній скарзі відповідач клопоче про відстрочення від сплати судового збору до прийняття кінцевого рішення по апеляційній скарзі, обгрунтовуючи заяву тим, що скаржник має скрутний фінансовий стан.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, в тому числі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною третьою зазначеної статті Закону визначено, що при визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат.

Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (див. постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18). Верховний Суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, наявність рухомого і нерухомого майна тощо.)

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі № 990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу. Верховний Суд зауважив, що для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Надані апелянтом відомості з Реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу станом на 24.12.2025 за період з травня 2025 по жовтень 2025 року, а також довідка про відсутність виплачених пільг/житлових субсидій, із врахуванням вимог ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» та практики Верховного Суду, не є достатніми доказами скрутного майнового стану, що позбавляло б апелянта можливості сплатити судовий збір, що узгоджується зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої, судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

За вказаних обставин клопотання скаржника про відстрочення від сплати судового збору ОСОБА_1 слід залишити без задоволення.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою, судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Апелянтом оскаржується рішення Шполянського районного суду Черкаської області від 27 листопада 2025 року про стягнення вартості необлікованої електричної енергії в сумі 78 951,59 грн.

При поданні позовної заяви ставка судового збору складала 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, апелянту необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 3 028 грн*150%= 4 542,00 грн.

Отримувач ? ГУК у Черк.обл./тг м. Черкаси/ 22030101; Код за ЄДРПОУ ? 37930566; Банк отримувача ? Казначейство України (ел.адм.подат.); МФО ? 899998; Рахунок отримувача ? UA0023759; код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Частиною 2 ст. 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також в разі несплати суми судового збору застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу, тобто апеляційна скарга повинна бути залишена без руху і апелянту надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, апеляційний суд -

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шполянського районного суду Черкаської області від 27 листопада 2025 року залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Копію ухвали направити апелянту для виконання.

Роз`яснити апелянту, що в разі невиконання цієї ухвали в зазначений термін апеляційна скарга відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Новіков