Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/7673/25
Номер провадження 2/711/3442/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2025 року

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді: Казидуб О. Г.

при секретарі: Шульга А.В.

за участю:

представника позивача адвоката: Бачинська А.Ю.

представника відповідача адвоката: Чакалов А.К.

представника відповідача адвоката: Юрченко Т.Л.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в режимі відеоконференції клопотання адвоката Чакалова Адоніса Костянтиновича, який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Делікат Ритейл» про закриття провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Креатив Імоті» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Делікат Ритейл», ОСОБА_1 про визнання недійсним договору,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Бачинська Анна Юріївна, яка діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Креатив Імоті» (04112, м. Київ, вул. Парково - Сирецька, 15 А, ) звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси через систему «Електронний суд» з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Делікат Ритейл» (18031, м. Черкаси, вул. Університетська, 25, ), ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про визнання недійсним договору.

08 вересня 2025 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

22 вересня 2025 року через систему «Електронний суд» адвокат Чакалов Адоніс Костянтинович, який діє в інтересах відповідача ТОВ «Делікат Ритейл» надав клопотання про закриття провадження у справі, мотивуючи його тим, що позивач не являється стороною Договору і не являється іншою заінтересованою особою, якій надано право на оскарження Договору, так як сам по собі факт зареєстрованого за позивачем права власності на приміщення ще не дає права останньому звертатись до суду з позовом про визнання Договору недійсним.

Наголошує, що навіть, якщо припустити, що Договір визнається недійсним, то за наслідками потрібно застосувати подвійну реституцію, тобто ТОВ «Делікат Ритейл» повертає ОСОБА_1 те, що отримав за Договором, а ОСОБА_1 навпаки ТОВ «Делікат Ритейл». В результаті приміщення повертається ОСОБА_1 і останній повинен або витрачати власні кошти на утримання приміщення як речового доказу або знову укладати договір з кимось щодо його утримання. А відтак, позивач в будь-якому випадку не отримує приміщення собі у володіння і користування, так як існує чинна постанова прокурора про передачу приміщення як речового доказу на відповідальне зберігання ОСОБА_1 .

На його думку, пред`явлений позивачем позов є повністю необгрунтований, безпідставний та такий, який заявлений особою, яка не має законного права на його оскарження.

Просить закрити провадження у даній справі, в зв`язку з відсутністю предмета спору, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Адвокат Чакалов Адоніс Костянтинович, який діє в інтересах відповідача ТОВ «Делікат Ритейл», в судовому засіданні клопотання про закриття провадження у справі підтримав в повному обсязі та просив його задоволити. Крім того зазначив, що постановою Черкаського апеляційного суду від 04 листопада 2025 року по справі № 711/9710/24 рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси, яким відмовлено в задоволенні позову ТОВ «Компанія Креатив Імоті» до ОСОБА_1 та ТОВ «Делікат Ритейл» про визнання недійсним договору відмовлено, залишено без змін.

Адвокат Юрченко Тетяна Леонідівна, яка діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 , в судовому засіданні клопотання про закриття провадження підтримала в повному обсязі.

Адвокат Бачинська Анна Юріївна, яка діє в інтересах позивача ТОВ «Компанія Креатив Імоті» в судовому засіданні заперечувала проти закриття провадження у справі.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши заяву та враховуючи вимоги цивільно процесуального законодавства, суд приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що 02 травня 2025 року рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси по справі № 711/9710/24 за позовом ТОВ «Компанія Креатив Імоті» до ОСОБА_1 та ТОВ «Делікат Ритейл» про визнання недійсним договору відмовлено.

Відповідно до змісту вищезазначеного судового рішення, ТОВ «Компанія Креатив Імоті» звернулося до суду і просить суд визнати недійсним договір про надання послуг з утримання нежитлового приміщення та прилеглої території від 27 червня 2022 року, укладений між ОСОБА_1 та ТОВ «Делікат Ритейл».

04 листопада 2025 року постановою Черкаського апеляційного суду рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02 травня 2025 року залишено без змін.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов?язує неможливість судового розгляду справи.

Поняття "юридичного спору" має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття "спір про право" (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття "спору про право" має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Встановлено, що відповідно до змісту позовних вимог даної позовної заяви позивач ТОВ «Компанія Креатив Імоті» просить визнати недійсним Договір про надання послуг з утримання нежитлового приміщення та прилеглої території від 01 січня 2025 року, укладений між ОСОБА_1 та ТОВ «Делікат Ритейл».

А тому, на підставі . 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Креатив Імоті» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Делікат Ритейл», ОСОБА_1 про визнання недійсним договору.

Також, суд зазначає, що відповідно до матеріалів справи, позивач просить визнати недійсним Договір про надання послуг з утримання нежитлового приміщення та прилеглої території від 01 січня 2025 року, укладений між ОСОБА_1 та ТОВ «Делікат Ритейл».

Встановлено, що ТОВ «Компанія Креатив Імоті» не є стороною Договору про надання послуг з утримання нежитлового приміщення та прилеглої території від 01 січня 2025 року.

Як вбачається з Постанови № 910/12787/17 від 16 жовтня 2020 року Об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду, «Особа, яка звертається до суду з позовом про визнання недійсним договору (чи його окремих положень), повинна довести конкретні факти порушення її майнових прав та інтересів, а саме підтвердити, що її права та законні інтереси як заінтересованої особи порушені оспорюваним договором і в результаті визнання його (чи його окремих положень) недійсним майнові права заінтересованої особи буде захищено та відновлено.

Відповідно до ст.ст. 203, 215, 217 ЦК України оспорювати правочин у суді може одна зі сторін правочину або інша заінтересована особа.

Як вбачається з Постанови № 910/12787/17 від 16 жовтня 2020 року Об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду, «За відсутності визначення поняття «заінтересована особа» такою особою є кожен, хто має конкретний майновий інтерес в оспорюваному договорі. Вимоги заінтересованої особи, яка в судовому порядку домагається визнання правочину недійсним, спрямовані на приведення сторін недійсного правочину до того стану, який вони мали до вчинення правочину.

Власний інтерес заінтересованої особи полягає в тому, щоб предмет правочину перебував у власності конкретної особи чи сторона (сторони) правочину перебувала у певному правовому становищі, оскільки від цього залежить подальша законна реалізація заінтересованою особою її прав. Самі по собі дії осіб щодо вчинення правочинів, навіть якщо вони здаються іншим особам неправомірними, не можуть бути оспорені в суді, допоки ці особи не доведуть, що такі дії порушують їх права.».

Також, відповідно до ч. 1 ст. 216 ЦК України, у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, такий спосіб захисту порушеного права як визнання недійсним правочину застосовується у випадках, коли необхідно відновити становище, яке існувало до укладання правочину. Застосування зазначених правових наслідків засвідчує факт повернення сторін у первісний стан, який мав місце до вчинення недійсного правочину, тобто має місце двостороння реституція.

Аналогічний висновок викладений у п.5.30 постанови Верховного Суду від 04 серпня 2021 року в справі № 910/3372/19.

Відповідно до Висновку Об`єднаної Палати Касаційного господарського суду Верховного Суду у Постанові від 03.12.2021 у справі № 906/1061/20, в аспекті ефективності визнання недійсним договору у випадку, коли вимогу про проведення двосторонньої реституції не було заявлено одночасно з вимогою про визнання правочину недійсним. Позовна вимога про визнання виконаного/частково виконаного правочину недійсним може бути ефективним способом захисту цивільних прав лише у разі, якщо вона поєднується з позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину, зокрема, про стягнення коштів на користь позивача, витребування майна з володіння відповідача. Окреме з`явлення позовної вимоги про визнання виконаного/частково виконаного договору недійсним без вимоги про застосування наслідків його недійсності не є ефективним способом захисту, бо не призводить до поновлення майнових прав позивача. Водночас, у випадку звернення прокурора в інтересах держави з позовом про визнання недійсним виконаного/частково виконаного договору про закупівлю без заявлення вимоги про застосування наслідків недійсності правочину, виключається як необхідність дослідження господарськими судами наслідків визнання договору недійсним для держави як позивача, так і необхідність з`ясування того, яким чином будуть відновлені права позивача, зокрема, обставин можливості проведення реституції.

Верховний Суд у складі суддів Об`єднаної Палати Касаційного господарського суду у Постанові від 26.05.2023 у справі № 905/77/21 сформулював правовий висновок про те, що позовна вимога про визнання виконаного/частково виконаного правочину недійсним може бути ефективним способом захисту цивільних прав лише в разі, якщо вона поєднується з позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину, зокрема, про стягнення коштів на користь позивача, витребування майна з володіння відповідача, і зазначив, що окреме з`явлення позовної вимоги про визнання виконаного/частково виконаного договору недійсним без вимоги про застосування наслідків його недійсності не є ефективним способом захисту, бо не призводить до поновлення майнових прав позивача. реституції, можливості проведення повторної закупівлі товару (робіт, послуг) у разі повернення відповідачем коштів, обов`язку відшкодування іншій стороні правочину вартості товару (робіт, послуг) чи збитків, оскільки обрання позивачем неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові.

Відповідно до змісту позовної заяви, позивачем не заявлено позовної вимоги про застосування наслідків недійсності Договору про надання послуг з утримання нежитлового приміщення та прилеглої території від 01 січня 2025 року.

А тому, враховуючи вищевикладене, на думку суду, ТОВ «Компанія Креатив Імоті» не має правових підстав для оскарження Договору про надання послуг з утримання нежитлового приміщення та прилеглої території від 01 січня 2025 року та позивачем обрано неефективний спосіб захисту, який не забезпечує поновлення його майнових прав.

На підставі викладеного та керуючись ст. 13, 133, 137, 142, п. 1 ч. 1 ст. 206, п. 4 ч. 1 ст. 255, ст. 256 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката Чакалова Адоніса Костянтиновича задоволити.

Провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Креатив Імоті» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Делікат Ритейл», ОСОБА_1 про визнання недійсним договору закрити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Черкаського апеляційного суду. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 23 грудня 2025 року (з врахуванням вихідних днів).

Головуючий: О. Г. Казидуб