У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 грудня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Голяна О.В., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області Малинич Наталії Анатоліївни, треті особи ОСОБА_3 , приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області Гулянич Тетяна Михайлівна про визнання секретного заповіту недійсним, -

встановив:

19.12.2025 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області Малинич Н.А., треті особи ОСОБА_4 , приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області Гулянич Т.М., про визнання секретного заповіту ОСОБА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Малинич Н.А. за реєстровим № 587 від 05.03.2010, недійсним.

При підготовці справи до розгляду, суддею встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 ЦПК Кодексу.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Дана позовна заява надійшла до суду через систему «Електронний суд», тобто в електронній формі. Проте позивачем не надано доказу надсилання позовної заяви з додатками відповідачам ОСОБА_2 та ОСОБА_5 ,третій особі ОСОБА_6 .

Згідно з ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1 211грн. 20 коп.

Позивачем на підтвердження сплати судового збору до матеріалів справи долучено копію квитанції №1918-8710-0478-7189 від 07.12.2025 на суму 1 211,20 грн з призначенням платежу «Судовий збір з позовом ОСОБА_1 по справі № 308/17911/25». Згідно з відомостями автоматизованої системи документообігу суду («Д-3»), вказана квитанція подана у складі матеріалів справи № 308/17911/25. У межах даної справи №308/18943/25 підтвердження зарахування суми судового збору до бюджету відсутнє.

Отже, позивач не підтвердив належними та допустимими доказами сплату судового збору, а сплата такого згідно з вимогами закону є обов`язковою та позивач повинен сплатити судовий збір у сумі 1 211,20 грн.

Платіжні реквізити для перерахування судового збору: отримувач коштів ГУК у Зак. обл./Ужгородська тг/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895 , банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.) , код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0007493, код класифікації доходівбюджету 22030101.

Крім того, згідно тексту позовної заяви, третіми особами по справі позивачем визначені ОСОБА_4 , приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області Гулянич Т.М.

Треті особи - це особи, які беруть участь у справі, вступають або залучаються до розпочатого процесу, мають певну зацікавленість у результаті справи, оскільки рішення може вплинути на їх права і обов`язки.

В залежності від прояву матеріально - правової заінтересованості треті особи бувають двох видів :

1. треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору ( відповідно до ст. 52 ЦПК України);

2. треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору ( відповідно до ст. 53 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Позивачем не визначено суб`єктний склад третіх осіб ОСОБА_4 та приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області Гулянич Т.М., зокрема не вказано у позовній заяві на чиїй стороні позивача або відповідача вони вступили у справу і як рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін.

Окрім того, спадкування в Україні регулюється основним регулятором приватних відносин, яким є ЦК України. Втім за умови наявності в таких відносинах іноземного елемента застосовується норми Закону України «Про міжнародне приватне право».

Відповідно до частини першої статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна (частина перша, друга статті 1221 ЦК України).

У статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з частиною першою, другою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (частина перша статті 1296 ЦК України).

Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (частина перша статті 1297 ЦК України).

Іноземний елемент у спадкуванні може виражатися в одній з таких трьох ознак: 1) спадкодавець або спадкоємець є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою; 2) спадщина знаходиться на території іноземної держави; 3) юридичний факт, який створює, змінює чи припиняє правовідносини, мав чи має місце на території іноземної держави (наприклад, смерть спадкодавця на території іншої держави чи народження дитини, спадкові права якої захищалися до її народження в іншій державі, тощо).

За наявності хоча б однієї із вказаних ознак, до відносин спадкування будуть застосовуватися положення Закону України «Про міжнародне приватне право», відповідно до ст. 70 якої з урахуванням положень статей 71, 72 цього Закону спадкові відносини регулюються правом держави, у якій спадкодавець мав останнє місце проживання, якщо спадкодавцем не обрано в заповіті право держави, громадянином якої він був. Стаття 71 цього закону встановлює, що спадкування нерухомого майна регулюється правом держави, на території якої знаходиться це майно, а майна, яке підлягає державній реєстрації в Україні, - правом України. Вибір права спадкодавцем буде недійсним, якщо після складання заповіту його громадянство змінилося.

У даному випадку згідно даних, наведених в протоколі про оголошення секретного заповіту від 30.05.2025, спадкодавець ОСОБА_1 станом на 2010 рік був громадянином Угорщини і мав в цій країні постійне місце проживання. Частина спірного спадкового майна: будинок по АДРЕСА_1 , а корпоративні права, принаймі частина з них, зареєстровані на території України. Відомості щодо останнього місця проживання спадкодавця та приналежності до громадянства певної країни в позовній заяві відсутні, що унеможливлює визначення матеріального права, яке підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

У зв`язку з цим, для встановлення застосовного права, позивачу необхідно:

- надати суду підтвердження останнього зареєстрованого місця проживання спадкодавця на момент смерті (наприклад, довідку з реєстру, витяг з іноземного державного органу, нотаріальні документи);

- зазначити, чи змінювалося громадянство спадкодавця після складання заповіту, з підтвердженням відповідними документами;

- у разі, якщо за результатами поданих відомостей спадкові правовідносини підлягають регулюванню правом Угорщини, надати суду посилання на відповідні положення угорського спадкового законодавства, які, на думку позивача, регулюють спірні правовідносини.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.175,185,260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області Малинич Наталії Анатоліївни, треті особи ОСОБА_3 , приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області Гулянич Тетяна Михайлівна про визнання секретного заповіту недійсним - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що в разі не усунення недоліків у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Олена ГОЛЯНА