Справа № 372/727/25
Провадження 2-884/25
ухвала

Іменем України

11 грудня 2025 року Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Сташків Т.Г.,

за участю секретаря судового засідання Таценка М.Д.,

прокурора Курінного С.О.,

представника позивача Козинської селищної ради - Чимерис Т.П.,

представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області клопотання заступника керівника Київської обласної прокуратури Таможня Олени, про повернення до стадії підготовчого провадження і зміну предмету позову за позовом Першого заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Козинської селищної ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою шляхом скасування рішення про державну реєстрацію прав повернення земельних ділянок,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Обухівського районного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою судді Обухівського районного суду Київської області від 14 лютого 2025 року відкрито провадження у вказаній справі, в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

26 червня 2025 року ухвалою Обухівського районного суду Київської області закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

18.11.2025 року до суду заступником керівника Київської обласної прокуратури подано заяву про повернення до стадії підготовчого судового засідання і зміну предмету позову, а саме з урахуванням зміненого предмета позову просить суд:

1. Витребувати на користь держави в особі Козинської селищної ради () в категорію земель водного фонду із незаконного володіння ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) земельну ділянку площею 0,7009 га, яка є частиною земельної ділянки з кадастровим номером :03:043:0337.

2. Скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень право власності ОСОБА_1 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:043:0337 із припиненням речових прав щодо неї, зареєстрованого на підставі рішення приватного нотаріуса з індексним номером 2563977 від 24.05.2013.

3. Скасувати державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим частиною земельної ділянки з кадастровим номером :03:043:0337 Державному земельному кадастрі із припиненням речових прав щодо неї.

4. Стягнути з відповідача на користь Київської обласної прокуратури (м. Київ, бульв. Лесі Українки, 27/2,) судовий збір за наступними реквізитами: отримувач прокуратура Київської області; ; банк отримувача Держказначейська служба України м. Київ; МФО 820172; розрахунковий рахунок отримувача UA0015641.

У судовому засіданні поставлено на обговорення питання щодо повернення до стадії підготовчого судового засідання та прийняття заяви про зміну предмету позову.

Прокурор у судовому засіданні заяву підтримав та просив її задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні не заперчив щодо повернення до стадії підготовчого судового засідання та прийняття заяви про зміну предмету позову.

Представник відповідача заперечила щодо задоволення даного клопотання.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 197 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження у кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Згідно ч. 2 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 26.06.2025 року закрито підготовче судове засідання та призначено слухання справи по суті.

Підготовче провадження у даній справі закрито, однак у сторони позивача виникла необхідність у зверненні з клопотання про зміну предмету позову.

Згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі N 234/11607/20 (провадження N 61-15126св21), зроблено висновок, що: "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод".

За таких обставин, з метою забезпечення всебічності, повноти та об`єктивності вирішення, забезпечення прав сторін, з метою дотримання всіх процесуальних прав та забезпечення виконання всіх процесуальних обов`язків учасників процесу суд вважає доцільним повернутися на стадію.

Суд, вивчивши заяву про зміну предмета позову в порядку ч. 3 ст. 49 ЦПК України, дослідивши матеріали справи у межах вирішення даної заяви, дійшов наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Крім того, особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (принцип диспозитивності цивільного судочинства).

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову - обов`язком суду. Вказане відповідає позиції Верховного Суду, висловленій в постанові від 8 квітня 2020 року у справі № 761/41071/19 (провадження № 61-2192св20).

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Так, у постанові від 22.07.2021 року у справі № 910/18389/20 Верховний Суд дійшов висновку, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

У свою чергу, за висновками Верховного Суду не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права

Верховним Судом звернуто увагу, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Предмет позову кореспондується із способами захисту права, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Верховним Судом зазначено, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Вивчивши заяву про зміну предмета позову у даній справі, суд вважає, що така заява не суперечить закону, не виходить за межі спірних правовідносин, сторона позивача змінила предмет позову, не змінюючи підстави позову, тому суд вважає за необхідне заяву прокурора задовольнити, прийняти до провадження заяву про зміну предмета позову.

Керуючись ст.ст.4, 49, 53, 76, 83, 127, 260, 279, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання заступника керівника Київської обласної прокуратури про повернення до стадії підготовчого провадження і зміну предмету позову, - задовольнити.

Призначити у справі підготовче судове засідання на 13 год. 30 хв. 11.12.2025 року в приміщенні Обухівського районного суду Київської області за адресою: 08700, Київська область, місто Обухів, вулиця Київська, 20.

Прийняти заяву про зміну предмету позову, у подальшому розглядати справу з урахуванням зміненого предмету позову.

Відповідач протягом п`ятнадцяти днів із дня отримання заяви про зміну (доповнення) предмета позову має право подати відзив із викладенням заперечення проти позову, разом з доказами, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя : Т.Г. Сташків