Справа № 201/5028/23
Провадження № 6/201/522/2025
УХВАЛА

19 грудня 2025 року місто Дніпро

Соборний районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді Демидової С.О.,

з секретарем судового засідання Тернової А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про зміну способу виконання рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури, Державна казначейська служба України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду,

ВСТАНОВИВ:

До Соборного районного суду міста Дніпра 28 листопада 2025 року надійшла заява Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про зміну способу виконання рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури, Державна казначейська служба України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду.

В обґрунтування поданої заяви зазначено, що на виконанні в Головному управлінні Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про виконавче провадження» знаходиться виконавчий лист Соборного районного суду міста Дніпра у справі № 201/5028/23 щодо стягнення з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 242 496 грн. 77 коп. у рахунок відшкодування заподіяної моральної шкоди.

В справі №910/23967/16 ВП ВС дійшла висновку, що резолютивні частини судових рішень не повинні містити відомості про суб`єкта його виконання, номери та види рахунків, з яких буде здійснено безспірне списання, оскільки такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов`язковість відновлення прав позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своєю суттю, як вже зазначалося, є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення, що має відображатися у відповідних нормативних актах, однак не в резолютивній частині рішення. Відповідні висновки також викладені у постановах ВС від 07.12.2022 у справі № 461/9982/19, від 15.03.2023 у справі 591/7146/20, від 13.09.2023 у справі № 501/85/22, від 04.10.2023 у справі № 757/5351/21-ц, від 18.10.2023 у справі № 127/1407/22, згідно з якими помилковими є рішення судів в частині визначення таких способів відшкодування шкоди як «стягнення шляхом безспірного списання коштів з Державного бюджету Казначейством з єдиного казначейського рахунку», «стягнення коштів через Казначейство/з Казначейства», тощо.

«Стягнути з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 242 496 грн. 77 коп. у рахунок відшкодування заподіяної моральної шкоди.» є таким, що не відповідає сталій судовій практиці ВП ВС.

Головне управління вважає за необхідне порушити клопотання щодо зміни та встановлення способу і порядку виконання рішення, а саме змінити: - «Стягнути з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 242 496 грн. 77 коп. у рахунок відшкодування заподіяної моральної шкоди.» на спосіб у вигляді: - «Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 242 496 грн. 77 коп. у рахунок відшкодування заподіяної моральної шкоди.»

Учасники справи у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Ураховуючи вищезазначене, суд вважає за можливе, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, здійснити розгляд справи без фіксування судового розгляду цивільної справи за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали поданої заяви, а також матеріали цивільної справи, суд дійшов до такого висновку.

Матеріалами справи та судом встановлено, що рішенням Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 06 вересня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури, Державна казначейська служба України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду задоволено частково. Стягнуто з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , суму у розмірі 241 200 (двісті сорок дві тисячі чотириста дев`яносто шість) грн. 77 коп. у рахунок відшкодування заподіяної моральної шкоди. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Ухвалою суду від 26 серпня 2025 року, заяву позивача про виправлення описки в рішенні суду та у виконавчому листі у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури, Державна казначейська служба України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду задоволено. Виправлено допущену у виконавчому листі у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури, Державна казначейська служба України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, помилку наступним чином: вважати правильним написання суми стягнення моральної шкоди «242 496 (двісті сорок дві тисячі чотириста дев`яносто шість) грн. 77 коп.». Виправлено описку, в резолютивній частині рішення суду від 06 вересня 2023 року, зазначивши вірно суму стягнення моральної шкоди «242 496 (двісті сорок дві тисячі чотириста дев`яносто шість) грн. 77 коп.».

Відповідно до ч.2 ст.6 Закону України «Про виконавче провадження» рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють обслуговування бюджетних коштів. Такий порядок затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 «Про затвердження Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників» (далі - «Порядок»). Цим порядком визначений механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими державними органами, які мають право приймати такі рішення.

Згідно пп.2 п.5 п.7 Порядку, під час виконання виконавчих документів органи казначейства мають право звертатися у передбачених законом випадках до органу, який видав виконавчий документ, про встановлення зміну порядку і способу виконання такого рішення та вживати інших заходів до виконання виконавчих документів.

Норми Конституції України вказують, що матеріальна та моральна шкода, завдана громадянам незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується за рахунок Держави. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2018 в справі № 910/23967/16 (провадження № 12-110гс18) та постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.09.2019 у справі № 607/5841/17 (провадження № 61-29065св18), від 18.11.2020 у справі № 554/5980/18 (провадження № 61-7636св19), від 15.06.2022 у справі № 398/2910/20 (провадження № 61-934св22), постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09.02.2022 у справі № 757/6203/21-ц (провадження № 61-20656св21), від 23.02.2022 у справі № 757/23994/20-ц, від 28.04.2022 у справі № 464/5200/19, від 25.01.2023 у справі №757/4091/20-ц висловлена правова позиція, що кошти державного бюджету належать на праві власності Державі.

Отже, боржником у зобов`язанні зі сплати коштів державного бюджету є держава Україна як учасник цивільних відносин (ч.2 ст.2 ЦК України).

Разом з тим в справі № 910/23967/16 ВП ВС дійшла висновку, що резолютивні частини судових рішень не повинні містити відомості про суб`єкта його виконання, номери та види рахунків, з яких буде здійснено безспірне списання, оскільки такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов`язковість відновлення прав Позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своєю суттю, як вже зазначалося, є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення, що має відображатися у відповідних нормативних актах, однак не в резолютивній частині рішення. Відповідні висновки також викладені у постановах ВС від 07.12.2022 у справі № 461/9982/19, від 15.03.2023 у справі № 591/7146/20, від 13.09.2023 у справі № 501/85/22, від 04.10.2023 у справі № 757/5351/21-ц, від 18.10.2023 у справі № 127/1407/22, згідно з якими помилковими є рішення судів в частині визначення таких способів відшкодування шкоди як «стягнення шляхом безспірного списання коштів з Державного бюджету Казначейством з єдиного казначейського рахунку», «стягнення коштів через Казначейство/з Казначейства», тощо.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне порушити клопотання щодо зміни та встановлення способу і порядку виконання рішення, а саме змінити: - «Стягнути з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 242 496 грн. 77 коп. у рахунок відшкодування заподіяної моральної шкоди.» на спосіб у вигляді: - «Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 242 496 грн. 77 коп. у рахунок відшкодування заподіяної моральної шкоди.»

Відповідно до абз.1 ч.1 ст.435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Згідно ч.2 ст.435 ЦПК України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у двадцятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Відповідно до абз.1 ч.3 ст.435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення заяви та зміну способу виконання рішення, а саме змінити: - «Стягнути з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 242 496 грн. 77 коп. у рахунок відшкодування заподіяної моральної шкоди» на спосіб у вигляді: - «Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 242 496 грн. 77 коп. у рахунок відшкодування заподіяної моральної шкоди.».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.259, 260, 435 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про зміну способу виконання рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури, Державна казначейська служба України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду задовольнити.

Змінити спосіб виконання рішення Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 06 вересня 2023 року у цивільній справі №201/5028/23 за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури, Державна казначейська служба України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, на спосіб у вигляді: « Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 242 496 грн. 77 коп. у рахунок відшкодування заподіяної моральної шкоди.».

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.О. Демидова