УХВАЛА

24 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 753/5092/24

провадження № 61-444св25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

судді-доповідача - Сердюка В. В.,

суддів: Ігнатенка В. М., Карпенко С. О., Ситнік О. М., Фаловської І. М.,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи заяву про виправлення описки, допущеної в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 серпня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будсервісматеріали» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Будсервісматеріали» (далі - ТОВ «Будсервісматеріали») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Дарницький районний суд міста Києва рішенням від 07 червня 2024 року позов ТОВ «Будсервісматеріали» задовольнив.

Стягнув з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Будсервісматеріали» заборгованість у розмірі 157 470,00 грн, інфляційну складову боргу в розмірі 57 295,60 грн,

3 % відсотки річних у розмірі 14 339,66 грн, а також витрати зі сплати судового збору у розмірі 3 028,00 грн.

Київський апеляційний суд ухвалою від 18 грудня 2024 року закрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 07 червня 2024 року, а апеляційну скаргу

ОСОБА_1 на вказане рішення суду першої інстанції вважав неподаною та повернув особі, яка її подала.

10 січня 2025 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, уточнивши вимоги якої та посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 18 грудня

2024 року і направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Верховний Суд постановою від 27 серпня 2025 року касаційну скаргу

ОСОБА_1 залишив без задоволення, а ухвалу Київського апеляційного суду

від 18 грудня 2024 року без змін.

17 листопада 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із заявою про виправлення описки на аркуші 12 постанови Верховного Суду від 27 серпня

2025 року, ухваленої у цій справі.

Заяву мотивував тим, що у постанові Верховного Суду від 27 серпня 2025 року на аркуші 12 міститься посилання на те, що ОСОБА_1 направлені копії ухвал Дарницького районного суду міста Києва від 02 жовтня 2024 року в його електронний кабінет. Однак заявник не має електронного кабінету та вважає зазначені посилання суду касаційної інстанції опискою, оскільки 07 жовтня 2024 року ОСОБА_2 , яка представляє інтереси ОСОБА_1 , ознайомилася з матеріалами справи

№ 753/5092/24 та особисто отримала копію повної ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 02 жовтня 2024 року про відмову в задоволенні заяви про виправлення описки (помилки), a також отримала копію повної ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 02 жовтня 2024 року про залишення без розгляду зауважень на протокол судового засідання.

Під час виготовлення постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 серпня 2025 року була допущена описка, а саме в абзацах 3 та 4 на аркуші 12 постанови Верховного Суду міститься посилання про направлення копій ухвал Дарницького районного суду міста Києва від 02 жовтня 2024 року на електронну адресу відповідача ОСОБА_1 .

Відповідно до вимог статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Наведена норма передбачає можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

У розумінні процесуального закону описка - це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування росіянізмів та діалектизмів тощо.

Опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Такий висновок щодо застосування інституту виправлення описок і арифметичних помилок у судовому рішенні викладено в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі № 904/10956/16, від 11 січня 2022 року у справі № 921/730/13-г/3, від 23 березня 2023 року у справі № 990/106/22, від 26 квітня 2023 року у справі № 522/22473/15-ц та від 09 травня 2023 року у справі № 522/22473/15-ц.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення (пункт 21 постанови Великої Палати Верховного Суду від 28 листопада 2024 року у справі № 990/162/23).

З урахуванням того, що матеріали справи не містять доказів наявності у ОСОБА_1 електронного кабінету, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає за необхідне заяву ОСОБА_1 задовольнити, виправити допущену описку та виключити в абзаці 3 на аркуші 12 постанови речення такого змісту: «Копію зазначеної ухвали направлено в його електронний кабінет»; виключити в абзаці 4 на аркуші 12 постанови речення такого змісту: «Копію зазначеної ухвали направлено Дарницьким районним судом міста Києва в його електронний кабінет».

Керуючись статтею 260, 269 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ :

Виправити описку, допущену в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 серпня 2025 року, у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будсервісматеріали» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, а саме:

виключити в абзаці 3 на аркуші 12 постанови речення такого змісту: «Копію зазначеної ухвали направлено в його електронний кабінет»;

виключити в абзаці 4 на аркуші 12 постанови речення такого змісту: «Копію зазначеної ухвали направлено Дарницьким районним судом міста Києва в його електронний кабінет».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В. В. Сердюк

Судді: В. М. Ігнатенко

С. О. Карпенко

О. М. Ситнік

І. М. Фаловська