Подільський районний суд міста Полтави
Справа № 553/4670/25
Провадження № 2/553/2098/2025
У Х В А Л А

Іменем України

23.12.2025м. Полтава

Подільський районний суд м. Полтави у складі головуючого судді Ткачука Ю.А. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

До Подільського районного суду м. Полтави надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття арешту з усього нерухомого майна, що належить ОСОБА_1 , що був накладений державними виконавцями Ленінського ВДВС Полтавського МУЮ, в межах зведеного виконавчого провадження № 19142459: постановами про відкриття виконавчого провадження з накладенням арешту № 40169685 від 16.04.2014 року, № 20130139 від 08.07.2019 року, № 33192205 від 27.06.2012 року.

Згідно ч.6 ст. 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

17.12.2025 на адресу суду надійшла відповідь про реєстрацію місця проживання відповідача, та за наявними обліками Реєстру територіальної громади Департаменту з питань реєстрації Полтавської міської ради ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже справа підсудна Подільському районному суд м.Полтави на підставі ч.1 ст. 27 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про залишення позову без руху, оскільки він не відповідає вимогам, встановленим ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Положеннями ч. 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позовні заяві позивач зазначає, що на підставі рішення Ленінського районного суду м.Полтави від 07.05.2012 року у справі № 1616/645/2012 було видано виконавчий лист № 2-1616/645 від 18.06.2012, а в подальшому у цій же справі згідно ухвали Ленінського районного суду м.Полтави від 01.02.2021 року відбулась заміна стягувача у виконавчому провадженні, згідно ухвали Ленінського районного суду м.Полтави від 25.11.2024 року було відмовлено у видачі дублікату виконавчого листа та поновлення строку на пред`явлення його до виконання.

Проте, в порушення ч.5 ст. 177 ЦПК України, позивачем до позову не надані копії зазначених судових рішень.

Крім того, згідно п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI) (далі - Закон про виконавче провадження).

Отже, позивачу необхідно визначитись із залученням до участі у справі відповідний орган державної виконавчої служби.

У постанові від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 Велика Палата Верховного Суду зауважила, що відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна.

В своєму позові позивач просить про зняття арешту з усього нерухомого майна, що був накладений державними виконавцями Ленінського ВДВС Полтавського МУЮ, в межах зведеного виконавчого провадження, в тому числі по виконавчому провадженні № 20130139 від 08.07.2019 року. До позовної заяви додано інформацію Подільського ВДВС у м.Полтаві відповідно до якої стягувачем у зазначеному виконавчому провадженні був ПАТ «УкрСиббанк».

Разом з тим, позивачем не залучається до участі по справі ПАТ «УкрСиббанк», в інтересах якого накладено арешт на майно, що потребує додаткового обгрунтування в позовній заяві.

При підготовці справи за позовом про зняття арешту з майна до судового розгляду, суд має визначити факти, які необхідно встановити для вирішення спору, з`ясувати, які докази подані чи подаються кожною стороною для обґрунтування своїх доводів чи заперечень, а також з яких правовідносин виник спір, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Зокрема, у матеріалах справи залежно від предмета та підстави позову мають бути належним чином завірені копії акта опису та арешту, постанови про арешт коштів чи майна боржника, вироку, рішення суду або іншого органу, на виконання яких проводився опис і арешт, матеріали, що є в кримінальній справі щодо належності описаного майна і джерел коштів на його придбання, документи про право власності на майно, кредитні зобов`язання, реєстраційні посвідчення, паспорти та інші документи, що видаються на це майно.

У разі виникнення у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, труднощів у витребуванні доказів суд сприяє їм у цьому за наявності відповідного клопотання.

Так позивач в своїй заяві не конкретизує обставини накладення арешту на його нерухоме майно відповідно до постанови про відкриття виконавчого провадження з накладенням арешту № 40169685 від 16.04.2014 року, та не надає відповідного підтвердження накладення цього арешту та його реєстрацію в Єдиному реєстрі заборони відчуження об`єктів нерухомого майна.

Таким чином, судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 ЦПК України, тому позовна заява має бути залишена без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі виникнення у нього труднощів у витребуванні доказів, він має право звернутись з клопотанням про витребування доказів судом, в порядку встановленому ст. 84 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 175, 187 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття арешту з майна - залишити без руху.

Надати позивачу семиденний строк для виправлення вказаних в ухвалі недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись не поданою і повернута позивачеві. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Подільського районного суду міста Полтави Ю. А. Ткачук