Справа № 185/286/23
Провадження № 2/185/50/25
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

23 грудня 2025 року Павлоградський міськрайонний суд в Дніпропетровській області у складі головуючого судді Головіна В.О., за участю секретаря судового засідання Преображенської К.О., представника позивача Солодовник Ю.С., представника відповідача Котлярової Т.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_1 , Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, Комунальне некомерційне підприємство «Павлоградська Лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської Міської ради про скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) ОСОБА_1 від 03.08.2018 року

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить (з урахуванням уточненої позовної заяви, що надійшла до суду 28.03.2023 року): визнати протиправним та скасувати Акт за формою П?4 від 03.08.2018 щодо встановлення причин професійного захворювання ОСОБА_1 (далі спірний Акт П?4).

Ухвалою від 21.05.2025 закрито підготовче провадження у справі, призначено судове засідання.

Узагальнені доводи позивача.

За висновком лікувально?профілактичного закладу ДУ «Український науково?дослідний інститут промислової медицини» від 12.07.2018 (протокол № 993) захворювання ОСОБА_1 визначені як професійні. При обґрунтуванні зв`язку хвороб з виконанням професійних обов`язків зазначено періоди тимчасової непрацездатності, про які роботодавець не мав інформації, оскільки ОСОБА_1 не повідомляв керівника дільниці про стан здоров`я під час отримання нарядів, виконував роботи гірника очисного забою та здійснював спуски в шахту (Горизонт 300, Блок № 2), що свідчить про порушення режиму лікування (п. 2 ч. 1 ст. 39 Закону України № 1105 «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування») і надання неправдивих відомостей роботодавцю (п. 3 ч. 1 ст. 39 Закону № 1105). Позивач зазначає про формальний характер розслідування, оскільки відповідач не ініціював перевірку обґрунтованості видачі листків непрацездатності, а також на факт відсутності інформації щодо перебування працівника на лікарняних у відповідні періоди, відповідно до відповіді відділення ФСС. Про зазначені факти щодо наявності періодів тимчасової непрацездатності, позивачеві стало відомо при зверненні 18.07.2022 року ОСОБА_1 до Павлоградського районного суду Дніпропетровської області з позовом до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я на виробництві. В якості доказу завдання моральної шкоди до позову додано медичний висновок лікарсько-експертної комісії ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 12.07.2018 року, затверджений протоколом № 993, в якому перераховані періоди тимчасової непрацездатності, про які не було відомо роботодавцеві і відділенню ФСС, оскільки ОСОБА_1 матеріальна допомога у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю не нараховувалася та не виплачувалася.

Не були відображені в акті П-4, як одна із причин та обставин розвитку професійних хронічних хвороб: факт порушення ОСОБА_1 лікарського режиму та спричинення шкоди власному здоров`ю, приховування фактичного стану здоров`я працівником від роботодавця, а також не виконання ОСОБА_1 вимог ч. 4 ст. 159 КЗпП України, в частині не виконання обов`язку співробітничати з роботодавцем у справі організації безпечних та нешкідливих умов праці, особисто вживати посильних заходів щодо усунення будь-якої виробничої ситуації, яка створює загрозу його життю чи здоров`ю, повідомляти про небезпеку свого безпосереднього керівника або посадову особу, порушенні ч.1, 2 ст. 14 Закону України «Про охорону праці» дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства, працівник несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог, наявність зазначених обставин.

Зазначене вказує на формальне та необ`єктивне проведення розслідування причин виникнення захворювання у ОСОБА_1 .

На думку позивача, ці дані комісією не були належно досліджені та співвіднесені із причинно?наслідковим зв`язком у спірному Акті П?4, а неврахування порушення режиму лікування та порушення вимог ст. 159 КЗпП України ОСОБА_1 свідчать про грубі порушення Порядку № 1232, і є підставою для скасування Акта П?4.

В судовому засіданні представник позивача просила позов задовольнити, навела пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнала, просила відмовити в задоволенні позовних вимог.

Узагальнені доводи відповідача.

Згідно відзиву Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, відповідач заперечує проти задоволення позову. У відзиві зазначає, що згідно п. 1 Порядку № 1232 визначено процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах. Так, у відповідності до п. 74 Порядку № 1232 за наказом начальника головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 26.07.2018 № 480-П було утворено комісію з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання у ОСОБА_1 .

Головою комісії складено програму заходів з розслідування та розподіллено функції між членами комісії.

Акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4 складено на підставі повідомлення ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» про хронічне професійне захворювання за формою П-3. Комісія діяла в межах наданих законом повноважень та прийшла до правильних висновків.

В судовому засіданні представник відповідача Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці надав пояснення, аналогічні фабулі відзиву.

Позиція третіх осіб.

Згідно відзиву третьої особи, ОСОБА_1 заперечує проти задоволення позову. Зазначав, що дійсно звертався до медичного закладу за наданням йому медичної допомоги. Про факти перебування на лікарняних не повідомляв, здійснював спуски в шахту та виконував трудові функції під час лікарняних. Лікарняні листки не здавав на підприємство. Зазначав про відсутність заперечень щодо висновків оскаржуваного акту у членів комісії, в тому числі й представника позивача, звертає увагу на те, що позов у даній справі подано після його звернення до суду із позовом до позивача про стягнення моральної шкоди.

Згідно пояснень третьої особи, Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області заперечує проти задоволення позову, зазначає про відповідність порядку проведення розслідування вимогам нормативно-правових актів та про правомірність висновків оскаржуваного акту.

Згідно пояснень третьої особи, Комунальне некомерційне підприємство «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування Павлоградської міської ради» заперечує проти задоволення позову, зазначає про відповідність порядку проведення розслідування вимогам нормативно-правових актів, та про правомірність висновків оскаржуваного акту.

Треті особи чи їх представники не з`явилися до суду, про дату та час були належним чином повідомлені.

Обставини, встановлені судом.

На підставі повідомлення за формою П-3 про професійне захворювання ОСОБА_1 (отримано за вхід. № 10188 від 24.07.2018) Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області було видано наказ від 26.07.2018 № 480-П, відповідно до якого утворено комісію з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання ОСОБА_1 , гірника очисного забою гірничо-монтажної дільниці Філії «Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у складі: голова комісії Архіпова Тетяна Владиславівна лікар з гігієни праці відділу з питань гігієни праці управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, члени комісії: Шейко Олександр Віталійович заступник директора з охорони праці Філії «Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», ОСОБА_2 голова первинної профспілкової організації Профспілки Працівників Вугільної Промисловості України на підприємстві Філія «Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», ОСОБА_3 голова дільничної профспілкової організації Профспілки Працівників Вугільної Промисловості України на підприємстві Філія «Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», ОСОБА_4 начальник юридичного відділу Філія «Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», ОСОБА_5 лікар-терапевт відділення по наданню платних послуг діагностично-консультативного центру Комунальний заклад «Павлоградська міська лікарня № 4» Дніпропетровської Обласної Ради; ОСОБА_6 страховий експерт з охорони праці відділу страхових експертів з охорони праці Павлоградського міського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Дніпропетровській області.

Головою комісії - лікарем з гігієни праці відділу з питань гігієни праці управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області складено програму заходів з розслідування причин виникнення професійного захворювання ОСОБА_1 на термін проведення розслідування з 25.07.2018 року по 03.08.2018 року.

Суд критично ставиться до наданої відповідачем у якості програми заходів з розслідування причин виникнення професійного захворювання ОСОБА_1 , на термін проведення розслідування з 25.07.2018 року по 03.08.2018 року, оскільки відповідно до наданого наказу комісія з розслідування була утворена 26.07.2018 року, що свідчить про неможливість укладення головою комісії програми заходів до дати створення самої комісії, на термін проведення розслідування, яке ще не розпочалося 25.07.2018 року та відповідних повноважень жоден член комісії, в тому числі і голова комісії не набула. Крім цього, відповідачем не надано підтвердження, що відповідна програма направлялася членам комісії та останні з нею ознайомлені.

У відповідності до вимог п.82 Порядку 1232 визначено, що Комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, результатів обстежень і досліджень, проведених відповідними закладами державної санітарно-епідеміологічної служби або санітарними лабораторіями, атестованими МОЗ в установленому порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб робочих органів виконавчої дирекції Фонду і представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази та розпорядження адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці джерелами радіаційного випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних з розслідуванням причин виникнення професійного захворювання, а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію щодо хворого.

За результатами розслідування комісією було складено спірний акт, в якому визначено, що причинами хронічних професійних захворювань є виключно:

Хімічні фактори: вміст пилу з вмістом SiO2 кристалічного 10.0% в повітрі робочої зони в 36,7 раз перевищує ГДК (фактичне значення 73.4 мг`м'. при допустимом - 2 мг/м') по ГОСТ 12.1.005-88 «Общие санитарно-гигиенические требования к воздуху рабочей зоны».

Фізичні фактори: еквівалентний рівень шуму перевищує допустимий на 10 дБА (фактичне значення 90 дБА. при допустимому - 80 дБА) по ДСП 3.3.6.037-99; еквівалентний рівень локальної вібрації перевищує допустимий) на 1 дБ (фактичне значення 113 дБ. при допустимому - 112 дБ) по ДСН 3.3.6.039-99: освітленість (коефіцієнт природного освітлення) -природне освітлення відсутнє, при нормі ? 0,6.

Важкість праці: перебування у вимушеній робочій позі (навпочіпки) 38,7% часу зміни, при допустимому перебування у вимушеній робочій позі до 10% часу зміни; нахили тулуба (вимушені більше 30) кількість за зміну -156, при допустимому 51-100 разів; величина статичного навантаження за зміну при утриманні вантажу, докладання зусиль, (кг/с) за участю м`язів тулуба та ніг 432000кг/с, при допустимому до 100000.

При цьому, в судовому засіданні було встановлено, що у відповідності до даних, визначених у висновку лікувально?профілактичного закладу ДУ «Український науково?дослідний інститут промислової медицини» від 12.07.2018 (протокол № 993) визначені періоди тимчасової непрацездатності ОСОБА_1 , а саме з 06.09.2017 року по 25.09.2017 року лікувався на лікарняному листі з діагнозом: Вертеброгенна радикулопатія зліва на фоні ОХЗ, спондилоартроза з больовим та м`язовотонічним спазмом; з 11.10.2017 року по 20.10.2017 року перебував на лікарняному листі з діагнозом ДОА плечових, ліктьових, колінних суглобів з вираженим больовим спазмом; з 03.11.2017 по 22.11.2017 року лікувався на лікарняному листі з діагнозом: вертеброгенна радикулопатія L5, S1 зліва виражений больовий та м`язово-тонічний синдром, порушення статико-динамічної функції хребта 3 ст. на фоні ОХЗ попереково-крижового відділу хребта; з 16.01.2018 по 25.01.2018 року лікувався на лікарняному листі з діагнозом: хронічний бронхіт. Аналогічна інформація щодо перебування ОСОБА_1 на лікарняних у вказані періоди міститься у виписці із медичної карти № 2879/816 від 17.07.2018 року. При цьому, відповідно до відомостей використання робочого часу по підприємству ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» гірник очисного забою ОСОБА_1 у проміжки часу, на які припадає його тимчасова непрацездатність, перебував на території підприємства та виконував обов`язки безпосередньо в шахті за своєю професією.

Факт не надання працівником лікарняних листків у період визначений в медичному висновку, в обґрунтування отримання захворювань пов`язаних з виконанням трудових обов`язків, на підставі чого в подальшому було визначено за даними захворюваннями ступінь втрати працездатності підтвердило у своїй відповіді Управління виконавчої дирекції Фонду в Дніпропетровській області від 23.12.2022 року № 03-09/4953.

Що підтверджує відсутність відомостей про наявність листків непрацездатності у позивача на момент проведення розслідування причин виникнення захворювання у ОСОБА_1 .

У судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_1 , дійсно під час тимчасової непрацездатності здійснював спуски в шахту та виконував роботи по наряду в якості гірника очисного забою, не повідомляючи керівництво дільниці про свій фактичний стан здоров`я та непрацездатність.

Представник ОСОБА_1 підтвердив у судовому засіданні факт не повідомлення позивача про погіршення його стану здоров`я, наявності листів непрацездатності.

Крім зазначеного, представником ОСОБА_1 були надані на підставі ухвали суду оригінали листків тимчасової непрацездатності та підтверджено, що вони на підприємство не надавалися.

Під час дослідження амбулаторної карти та листків непрацездатності ОСОБА_1 встановлено, що амбулаторна картка містить записи скарг на «виражені болі у пояснично-крижовому відділі хребта, обмеження активних рухів із-за болю відповідно до запису прийому 06.09.2017 року, а вже запис від 13.09.2017 року свідчить про погіршення стану ОСОБА_1 , а саме «стан хворого з деякими погіршеннями у вигляді нарощення болей в лівій н/к затруднено..» При цьому судом не встановлено у жодному із записів лікуючого лікаря рекомендацій щодо можливості хворому виконувати роботи за професією. (сторінки 59-61 Висновку експерта № 08-248/2023пп комісійної судово-медичної експертизи за матеріалами цивільної справи).

Тобто, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 , перебуваючи на лікарняних листках, не повідомляючи ні лікуючого лікаря, ні керівника дільниці про фактичний стан здоров`я свідомо погіршував стан свого здоров`я та при обмеженнях рухів та посиленому больовому синдромі свідомо наражав себе на погіршення стану здоров`я перебуваючи щозміни у вимушеній робочій позі (навпочіпки) 38,7% часу зміни, при допустимому перебування у вимушеній робочій позі до 10% часу зміни; нахили тулуба (вимушені більше 30 °) кількість за зміну -156, придопустимому 51-100 разів; величина статичного навантаження за зміну при утриманні вантажу, докладання зусиль, (кг/с) за участю м`язів тулуба та ніг 432000 кг/с, при допустимому до 100000. Зазначені обставини та причини не були внесені до спірного акту.

Так, у відповідності до Порядку організації експертизи тимчасової втрати працездатності, затвердженого наказом МОЗ України від 09.04.2008 № 189 визначено, що «Непрацездатність (утрата працездатності) - це стан здоров`я (функцій організму) людини, обумовлений захворюванням, травмою тощо, який унеможливлює виконання роботи визначеного обсягу, професії без шкоди для здоров`я.»

«Тимчасова непрацездатність - це непрацездатність особи внаслідок захворювання, травми або з інших причин, що не залежить від факту втрати працездатності (пологи, карантин, догляд за хворим тощо), яка має тимчасовий зворотний характер під впливом лікування та реабілітаційних заходів, триває до відновлення працездатності або встановлення групи інвалідності, а в разі інших причин - до закінчення причин відсторонення від роботи.

Тимчасова непрацездатність застрахованих осіб засвідчується листком непрацездатності. Випадок тимчасової непрацездатності- тимчасова непрацездатність, яка триває безперервно від початку визначеного захворювання, підтверджується видачою листка непрацездатності з можливим продовженням лікування в одному або декількох закладах охорони здоров`я до відновлення працездатності, що підтверджується закриттям листка непрацездатності - "стати до роботи».

Тобто, будь-яка форма роботи під час лікарняного без дозволу лікаря розглядається як порушення режиму тимчасової непрацездатності.

Суд, критично ставиться до наданих представниками відповідача та ОСОБА_1 пояснень щодо можливості виконання обов`язків за професією гірника очисного забою з повним робочим днем в шахті, оскільки у амбулаторній карті відсутні висновки лікарської комісії про можливість визнаного на період тимчасової непрацездатності ОСОБА_1 непрацездатним за своїм основним місцем роботи повноцінно виконувати роботу без порушення процесу лікування, як це визначено вимогами ст. 41 ЗУ «Основи законодавства України про охорону здоров`я», а саме на період захворювання з тимчасовою втратою працездатності громадянам надається звільнення від роботи з виплатою у встановленому законодавством України порядку допомоги по соціальному страхуванню та п. 2.13 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом МОЗ України від 13.11.2001 року № 455, в редакції що діяла на час спірних правовідносин. Більш того, в амбулаторній карті зафіксовано погіршення стану здоров`я відповідача, наявність больового синдрому, обмеження активних рухів.

Суд бере до уваги відповідь Інституту медицини праці ім. Кундієва Національної академії медичних наук України від 09.08.2022 року за № 14/575, у відповідності до змісту якої зазначено, що «самопочуття хворого може погіршуватись при невиконанні лікувальних та реабілітаційних рекомендацій при будь-якій формі патології незалежно від умов лікування.

Судом не встановлено, а відповідачем не доведено, що комісією з розслідування було надано належну оцінку діям ОСОБА_1 , який, маючи виражений больовий синдром, не повідомив про це роботодавця та свідомо наражав себе на небезпеку.

Відповідач не зміг спростувати твердження позивача про наявність в діях ОСОБА_1 порушення вимог ст. 159 КЗпП України., у відповідності до якої саме працівник зобов`язаний дбати про особисту безпеку і здоров`я в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства, як того вимагає ст. 14 Закону України «Про охорону праці», враховуючи що до працівників гірничих підприємств, залучених або постійно зайнятих на гірничих роботах, законодавством встановлюються спеціальні вимоги щодо стану їх здоров`я та трудової дисципліни в небезпечних умовах, згідно до ст. 40 Гірничого закону України.

Крім зазначеного, при дослідженні матеріалів справи встановлено, що захворювання у ОСОБА_1 виявили під час періодичного медогляду у 2018 році при тому, що йому надавалася медична допомога лікарями протягом 6 місяців протягом яких останній порушував режим лікування.

Інформація викладена у Медичному висновку ЛЕК спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу про наявність професійного характеру захворювання від 12.07.2018 року (протокол № 993), має розбіжності з результатами медичних оглядів, оскільки у відповідності до медичної документації ОСОБА_1 страждав «ЛЮМБАГО» починаючи з 2011 року і погіршення стану здоров`я відбулося в нього з 2011 року-почастішали загострення п/крижової радикулопатії з обмеженням рухів у шийному відділі хребта та великих суглобах при тому що за результатами періодичних медичних оглядів у ОСОБА_1 діагнозів захворювань як ЛЮМБАГО та П/КРИЖОВА РАДИКУЛОПАТІЯ медичною комісією лікарні не встановлювалося 2013 рік - будь-яких діагнозів не встановлено, рекомендацій медичною комісією не надано, за висновком медичної комісії придатний за професією.

У відповідності до Виписки № 2879/816 із медичної карти амбулаторного хворого Дніпропетровський ЦПМСД, амбулаторія загальної практики сімейної медицини В АНАМНЕЗІ ХВОРОБИ зазначено, наступне:

2014 рік ЛОР встановлено ознаки дії шуму на ЗВА, рекомендовано Аудіометрія будь-яких інших рекомендацій медичною комісією не надано, за висновком медичної комісії придатний за професією

2015 рік ЛОР начальний кохлеїт; Терапевт гіпертонічна хвороба 2 ст рекомендовано диспансерне спостереження, Аудіометрія, контроль АД - будь-яких інших рекомендацій медичною комісією не надано, за висновком медичної комісії придатний за професією

2016 рік ЛОР начальний кохлеїт; Терапевт гіпертонічна хвороба 2 ст рекомендовано Аудіометрія, контроль АД - будь-яких інших рекомендацій медичною комісією не надано, за висновком медичної комісії придатний за професією

2017 рік ЛОР хронічний кохлеїт, сенсоневральна туговухість; Терапевт гіпертонічна хвороба 2 ст., рекомендовано Аудіометрія, контроль АД - будь-яких інших рекомендацій медичною комісією не надано, за висновком медичної комісії придатний за професією.

2018рік - Вертеброгенна радікулопатія.Деформуючий артроз плечових, ліктьових, коліннних суглобів. Хронічне обструктивне захворювання легень. Хронічна сенсоневральна туговухість 1 ст. рекомендовано обстеження в обласній лікарні Мечникова, за висновком медичної комісії непридатний за професією.

З наведеного вбачається, що під час розслідування комісією порушено вимоги п. 82 Порядку 1232 та не досліджено ні первинна медична документація, а також не співставлено дані з висновками заключних актів за результатами періодичних медичних оглядів, які направлені на своєчасне виявлення та вжиття заходів по недопущенню розвитку професійних хронічних захворювань у працівників, незважаючи на те, що до складу комісії входив лікар з гігієни праці відділу з питань гігієни праці управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (голова комісії) та лікар-терапевт відділення по наданню платних послуг діагностично-консультативного центру Комунальний заклад «Павлоградська міська лікарня № 4» Дніпропетровської Обласної Ради.

Відповідач не зміг пояснити суду чому під час проведення розслідування комісія не встановила невідповідність висновків щодо періодичних медичних оглядів із записами в амбулаторній карті. Не встановлення причин своєчасного повідомлення медичною комісією, що провадила періодичні медичні огляди у ОСОБА_1 про виявлення профорієнтовних захворювань, про які наявні відомості у амбулаторній карті, як того вимагає Порядок 1232».

Відповідач в порушення вимог підпункту 27 п. 4 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою КМУ від 11 лютого 2015 р. № 96 та п.91 Порядку 1232, не провело об`єктивного та повного розслідування обставин та причин виникнення хронічного професійного захворювання.

Зазначені вище обставини вказують на неякісне проведення розслідування, не надання належної оцінки діям ОСОБА_1 , який своїми діям сприяв фактичному погіршенню здоров`я шляхом порушення режиму лікування та не доведення про відповідний стан керівнику дільниці в порушення вимог ст. 159 КЗпП України, в частині особистого невжиття посильних заходів щодо усунення будь-якої виробничої ситуації, яка створює загрозу його життю чи здоров`ю та не повідомлення про небезпеку свого безпосереднього керівника або посадову особу, тобто неповне встановлення причин та обставин виникнення професійного захворювання.

Нівелювання в судових рішеннях принципу належного урядування, покладення негативних наслідків невиконання державним органом своїх повноважень при розслідуванні на Позивача не може лежати в основі законного та обґрунтованого рішення. Аналогічна правова позиція викладена у пунктах 70-71 рішення по справі «Рисовський проти України» (заява № 29979/04) Європейський Суд з прав людини (ЄСПЛ) підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», зазначивши, що цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Згідно з висновком ЄСПЛ державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, пункт 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, пункт 58, «Ґаші проти Хорватії» (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, пункт 40, «Трґо проти Хорватії» (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, пункт 67).

Щодо посилання представника відповідача та представника Лаврухіна А.Б. про відсутність окремої думки до спірного акту. Виходячи з положень Порядку розслідування 1232, наявність окремої думки до акту розслідування не є тією підставою, що зумовлює звернення до суду та не є підґрунтям для скасування акту розслідування.

Необхідно зазначити, що участь в розслідуванні та підпис члена комісії не може бути доказом обізнаності про порушення прав інтересів підприємства. Аналогічна позиція викладена в п. 112 постанови ВП ВС від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц, в якій визначено, що факт присутності представника органів прокуратури на пленарному засіданні ради під час прийняття нею оскаржених рішень не є доказом обізнаності уповноважених органів держави про порушення її прав.

Крім того, суд звертає увагу, що до складу комісії входили лікар з гігієни праці відділу з питань гігієни праці управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (голова комісії) та лікар-терапевт відділення по наданню платних послуг діагностично-консультативного центру Комунальний заклад «Павлоградська міська лікарня № 4» Дніпропетровської Обласної Ради. При цьому, саме у відповідності до покладених на відповідача завдань у відповідності до пінпункту 15 п. 4 4 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою КМУ від 11 лютого 2015 р. № 96 визначено здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері гігієни праці, у тому числі нагляд (контроль) за: виконанням заходів щодо запобігання виникненню професійних захворювань та своєчасним здійсненням профілактичних заходів, спрямованих на попередження шкідливої дії факторів виробничого середовища і трудового процесу, збереження здоров`я працівників.

Статтями 12 та 81 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За приписами ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

З урахуванням фактичних обставин справи, суд приходить до висновку про надання ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» належних та достатніх доказів, які б об`єктивно та поза межами розумного сумніву доводили, що під час розслідування випадку професійного захворювання ОСОБА_1 відповідач допустив порушення вимог Порядку №1232, які є істотними та причини і обставини хронічних професійних захворювань підлягають обов`язковому зазначенню у спірному акті. Відповідач не довів законність складання Акта П-4.

Згідно з Порядком №1232 комісія зобов`язана всебічно дослідити обставини та причини виникнення професійного захворювання, у тому числі первинну медичну документацію, результати періодичних оглядів, обґрунтованість листків непрацездатності, а також оцінити дотримання працівником режиму лікування. Ці вимоги порушені.

Неповне з`ясування обставин, суперечності між висновком ЛПК та даними медоглядів, відсутність перевірки лікарняних листків і оцінки поведінки працівника свідчать про необґрунтованість спірного Акта П-4.

Керуючись ст.ст.2,12,19,81,89,263,265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Позов Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_1 , Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, Комунальне некомерційне підприємство «Павлоградська Лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської Міської ради про скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) ОСОБА_1 від 03.08.2018 року - задовольнити.

Скасувати Акт форми П-4 від 03.08.2018 року, складений комісією з розслідування причин виникнення професійного захворювання щодо ОСОБА_1 .

Стягнути з Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці () на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" () витрати на судовий збір у розмірі 2481.00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: В. О. Головін