22.12.2025 Суддя Попова В. О.
Провадження № 2/644/5905/25
УХВАЛА

22 грудня 2025 року Суддя Індустріального районного суду м. Харкова Попова В.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Четвертої Харківської міської державно нотаріальної контори

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

у с т а н о в и в:

Представник позивача адвокат Шматько Т.М., яка діє на підставі ордера на надання правничої допомоги серії АХ № 1311916 від 10.12.025, звернулась до Індустріального районного суду м. Харкова через підсистему «Електронний суд» з позовною заявою, в якій просить визнати ОСОБА_1 додатковий тривалістю два місяця строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, суд доходить висновку, що її подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, у зв`язку із чим її слід залишити без руху із наданням стороні позивача строку для усунення недоліків.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Так, п. 5 ч. 3ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини

Частиною 2 ст. 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В позовній заяві зазначено, що позивач звертався в усному порядку до нотаріальної контори та йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском строку. Проте, стороною позивача не надано суду підтвердження такого звернення до нотаріальної контори та мотивованої письмової постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії - відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, як це передбачено Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012р. № 296/5, наявності чи відсутності спадкової справи.

Так як зміст позову-це вказівка позивача на спосіб захисту вже порушеного права (ст. 16 ЦК України), не указано чітко та конкретно як порушені права позивача відповідачем, при тому що немає даних про відмову нотаріальної контори у видачі свідоцтва про право на спадщину. Позивач не вказує чи є інші спадкоємці після смерті спадкодавця, які повинні бути залучені до участі у справі. А згідно п.23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року- Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину(яка згідно п.24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Так, стороною позивача не зазначено докази: чи є у померлого ОСОБА_2 інші спадкоємці за законом першої черги та спадкоємці, які мають право на обов`язкову частку у спадщині, докази того, що відкривалася спадщина після смерті ОСОБА_2 , якщо відкривалася, то хто прийняв спадщину (за законом чи за заповітом) докази звернення позивача із заявою про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк після смерті ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.1 ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В якості відповідача до участі у справі стороною позивача зазначено Четверту Харківську міську державну нотаріальну контору, проте не роз`яснено, які у нотаріального органу виникають спадкові права саме на майно спадкодавця.

При цьому суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 1277 Цивільного кодексу України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття суд визнає спадщину відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття заінтересованими особами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відтак, з метою визначення суб`єктного складу провадження та звернення до суду з позовом до належного відповідача, стороні позивача слід уточнити склад відповідачів: в якості відповідача стороні позивача необхідно вказати інших спадкоємців, якщо такі є, із зазначенням адрес їх реєстрації та РНОКПП, у разі їх відсутності територіальну громаду в особі Харківської міської ради з зазначенням адреси її місця знаходження та коду ЄДРПОУ.

В порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві не зазначена ціна позову, або вказівка на звернення до суду із позовом немайнового характеру.

Крім того, в порушення вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить: зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» станом на 01.01.2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028 гривні.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає на дату подачі позову до суду 1 211 грн 20 коп.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

За змістом ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 та 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення без руху.

Якщо позивач/її представник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу, що встановлено положеннями ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Четвертої Харківської міської державно нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без руху.

Повідомити представника позивача про необхідність усунення встановлених судом недоліків позовної заяви, а саме: зазначити докази, що підтверджують обставини, на які посилається сторона позивача; надати докази в підтвердження звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини; уточнити коло осіб, які беруть участь у справі; зазначити про наявність оригіналів письмових доказів; зазначити докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); надати оригінал документу, який підтверджує сплату судового збору в повному обсязі із зазначенням необхідних реквізитів.

Встановити для усунення недоліків строк не більше 10 днів з дня вручення представнику позивача даної ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог суду у встановлений термін, заява буде вважатися неподаною і повернена позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.О. Попова