ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
У Х В А Л А

"19" грудня 2025 р. суддя Дарницького районного суд м. Києва Трусова Т. О., розглянувши матеріали позовної заяви комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2025 р комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

На виконання вимог частини шостої статті 187 ЦПК України суддею здійснено запит до електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Як вбачається із відомостей електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», відповідач ОСОБА_1 помер (документ про підтвердження смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

За приписами частини четвертої статті 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Відповідно до положень статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Усі дії, вчинені у цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, які він замінив.

Отже за змістом наведеної норми процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника, і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається у тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві, а відтак незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того як відбудеться заміна сторони у матеріальному правовідношенні.

За приписами пункту 1 частини першої статті 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

З огляду на зазначене можна дійти висновку, що положення процесуального закону щодо зупинення провадження у справі та залучення правонаступника підлягають застосуванню виключно у тому випадку, коли сторона процесу на момент відкриття провадження мала цивільну процесуальну дієздатність, однак померла після відкриття провадження у цивільній справі.

ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

У постанові Верховного Суду від 23.01.2018 у справі № 489/4072/16-ц системно проаналізовані положення вищенаведених правових норм в їх сукупності та сформульована правова позиція, відповідно до якої залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства та приводить до порушення прав, свобод і інтересів третіх осіб.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Отже ураховуючи, що цивільна правоздатність відповідача ОСОБА_1 припинилась до звернення позивача до суду із вказаним позовом,при цьому позивач не позбавлений права пред`явити позов за тими ж вимогами до спадкоємців померлої, у відкритті провадження у справі в частині заявлених до неї вимог слід відмовити з підстави, визначеної пунктом 1 частини першої статті 186 ЦПК України.

Позовна заява в частині вимог до ОСОБА_2 подана з додержанням вимог, викладених у статях 175-177 ЦПК України, правил предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду та не встановлено підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження, що є підставою для відкриття провадження у справі.

Вказана заява за предметом позову не належить до категорії малозначних, що зумовлює її розгляд в порядку загального позовного провадження.

Керуючись ст. 187-192, 149-153, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у справі в частині вимог комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

Відкрити провадження у цивільній справі в частині вимог комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

Призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання на 04 лютого 2026 року о 10 год. 00 хв. в приміщенні Дарницького районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5-А, зал. 124.

Невідкладно надіслати копію даної ухвали і копію позовної заяви та доданих до неї матеріалів учасникам справи.

Встановити відповідачу строк на подання відзиву на позов (ст. 178 ЦПК), що підтверджують заперечення проти позову, у тридцять днів з дня одержання копії цієї ухвали. До відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

В разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити, що позивач має право подати відповідь на відзив із зазначенням своїх пояснень, міркувань і аргументів щодо наведених відповідачем і відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення (ст. 179 ЦПК).

У разі подачі позивачем відповіді на відзив відповідач має право подати заперечення із зазначенням своїх пояснень, міркувань і аргументів щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення (ст. 180 ЦПК).

Копія відзиву на позовну заяву (відзиву), відповіді на відзив, заперечень, пояснень третьої особи щодо позову та доданих до них документів повинні бути надіслані (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) до суду відзиву, відповіді на відзив, заперечень, пояснень третьої особи щодо позову.

Роз`яснити сторонам права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі (ст. 43 ЦПК України), зокрема сторони мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст. 49 ЦПК України: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dr.ki.court.gov.ua.

Учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ст. 44 ЦПК України).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію даної ухвали надіслати учасникам справи.

Суддя: