Пров. №2/766/2292/25
01 грудня 2025 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області в складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Петішкін О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі домоволодіння та визначення порядку користування земельною ділянкою,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив виділити в натурі співвласникам йому та відповідачу ОСОБА_2 майно, що знаходиться в спільній частковій власності по АДРЕСА_1 , згідно з їх частками у праві власності на житловий будинок у відповідності до четвертого варіанту висновку №22 від 21.08.2021 р. судової будівельно-технічної експертизи; визначити порядок користування земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 між співвласниками відповідно до четвертого варіанту висновку №22 від 21.08.2021 р. судової будівельно-технічної експертизи, стягнути понесені судові витрати.
В обґрунтування позову вказав, що йому на праві приватної спільної часткової власності належить 1/2 частина житлового будинку з відповідною частиною будівель та споруд, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , іншим співвласником є відповідач. Вказане домоволодіння розташоване на земельній ділянці площею ,0575 га, яка перебуває у комунальній власності. Добровільно з відповідачем не можуть дійти згоди щодо реального розподілу домоволодіння, внаслідок чого змушений звернутись до суду.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20.01.2022 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
24 лютого 2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб. Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 07 листопада 2022 року № 577/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, який в подальшому було продовжено.
Розпорядженням голови Верховного Суду №1/0/9-22 від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ підсудну Херсонському міському суду Херсонської області.
Рішенням Вищої ради правосуддя №566/0/15-23 від 30.05.2023 р. «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області», зокрема вирішено відновити з 1 червня 2023 року роботу Херсонського міського суду Херсонської області, територіальну підсудність судових справ якого змінено розпорядженнями Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), від 10 січня 2023 року № 2. Датою початку процесуальної діяльності, зокрема, Херсонського міського суду Херсонської області визначено 12 червня 2023 року.

Після відновлення роботи суду, проведення інвентаризації, призначено розгляд справи.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 17.07.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.10.2025 року судове засідання відкладено, витребувано докази.

Позивач в судове засідання не прибув, представником подано заяву про розгляд справи у відсутність, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини не явки суду не відомі, відзив до суду не подавав.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Суд ухвалив проводити заочний розгляд справи, ухваливши заочне рішення.

За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Житловий будинок АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності:

- із часткою 1/2 ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 05.09.2020 р., зареєстрованого у реєстрі за №703;

- із часткою 1/2 ОСОБА_2 на підставі договору дарування серія та номер 1513 від 03.06.2021 р. посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Живцовою Н.М.

Згідно висновку експерта №22 за результатами проведення судової будівельно-земельно-технічної експертизи від 21.08.2021 р. складеного судовим експертом Грибковою Н.Г., експертом запропоновано чотири варіанти виділу в натурі ідеальної частки одноповерхового житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно четвертого варіанту поділу домоволодіння, експертом запропоновано:

- співвласнику ОСОБА_1 із ідеальною часткою виділити у власність будівлі та споруди: в літ. «А», «а» житловий будинок з прибудовою, №3 кухня площею 9,5 кв.м, вартістю 35624 грн, №5 житлова площею 9,0 кв.м вартістю 34311 грн, №І сіни площею 8,2 кв.м вартістю 19586 грн, №ІІ сіни площею 7,0 кв.м вартістю 16720 грн, №ІІІ сіни площею 5,0 кв.м вартістю 11704 грн, що разом становить 38 кв.м вартістю 117945 грн; господарчі будівлі та споруди: літ. «Д» гараж вартістю 10653 грн, №1 (1/2) огорожа вартістю 733 грн, №2 ворота вартістю 2748 грн, №3 (1/2) водопровід вартістю 1162 грн, №4 (1/2) огорожа вартістю 1888 грн, №5 (1/2) зливна яма вартістю 592 грн, №1 (1/2) мостіння вартістю 4492 грн, разом 22268 грн. Математична вартість приміщень у житловому будинку, надвірних будівель та споруд, що виділяється співвласнику ОСОБА_1 з ідеальною часткою 1/2 складає 140213 грн, реальна частка складає 63/100 частин (140213:223787). Компенсація грошових коштів, яку повинен сплатити ОСОБА_1 ОСОБА_2 за перебільшення вартості частки в домоволодінні складає 27467 грн. Будівельно-монтажні роботи, які повинен виконати ОСОБА_1 по ізолюванню приміщень квартири: демонтаж внутрішнього дверного блока 1 шт, мурування окремих ділянок внутрішніх стін із цегли 0,18 м3, улаштування армованої перегородки із цегляної кадки 1,07 м2, вирівнювання штукатурки стіни усередині будівлі 1,07 м2.

- за четвертим варіантом порядку користування земельною ділянкою: співвласнику ОСОБА_1 визначити в особисте користування земельну ділянку І площею 287,5 кв.м (1/2 частина) в тому числі, під частиною житлового будинку літ. «А», частиною прибудови літ. «а», гаражем літ. «Д» з виходом на АДРЕСА_1 . Співвласнику ОСОБА_2 визначити в особисте користування земельну ділянку площею ІІ площею 287,5 кв.м (1/2 частина), в тому числі під частиною житлового будинку літ. «А», частиною прибудови літ. «а», сараями літ. «Б», літ. «В» з виходом на АДРЕСА_1 .

Режим спільної часткової власності визначається главою 26 ЦК України з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування і розпорядження спільною частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди спір вирішується судом. Незалежно від розміру часток, співвласники при здійсненні зазначених правомочностей мають рівні права.

Поняття спільної часткової власності визначено у частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності.

Спільна часткова власність є специфічною конструкцією оскільки, існує: (а) множинність суб`єктів. Для права власності характерна наявність одного суб`єкта, якому належить відповідне майно (наприклад, один будинок - один власник). Навпаки, спільна часткова власність завжди відзначається множинністю суб`єктів (наприклад, один будинок - два співвласники); (б) єдність об`єкта. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні.

Згідно з частиною третьою статті 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Згідно з частинами першою, другою статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17 (провадження № 61-22087св19) зроблено висновок, що «відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Розглядаючи справу, суди першої та апеляційної інстанцій на наведене уваги не звернули, не врахували, що спірне майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, у зв`язку з чим виділ частки в цьому майні лише для позивача є неможливим, а можливий поділ цього майна в натурі між сторонами, у разі якого право спільної часткової власності на нього припиняється».

Поняття спільної часткової власності викладено у ч. 1 ст. 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності па спільне майно у цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дрібному виразі. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Відповідно до положень ст. 21, 24, 41 Конституції України, ст. 319, 358 ЦК України, всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, в тому числі щодо захисту права спільної часткової власності.

Згідно із ст.358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом саме про виділ належної йому частки в праві спільної часткової власності на домоволодіння за правилами статті 364 ЦК України та визначення порядку користування земельною ділянкою між співвласниками відповідно до часток у житловому будинку. Позовних вимог про поділ домоволодіння в натурі між сторонами в порядку статті 367 ЦК України ОСОБА_1 не заявляв.

Оскільки спірне домоволодіння належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, виділ частки в цьому майні лише для позивача є неможливим, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову. Позовна вимога про визначення порядку користування земельною ділянкою також не підлягає задоволенню як похідна від вирішення позовної вимоги про виділ частки зі спільної часткової власності.

Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини та положення законодавства, яким урегульовано спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову в повному обсязі.

Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.

Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися.

Рішення в повному обсязі складене 01 грудня 2025 року.

На підставі наведеного, керуючись ст. 316, 317, 319, 328, 356, 367, ЦК України, ст. 12, 81, 200, 211, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) про виділ в натурі домоволодіння та визначення порядку користування земельною ділянкою відмовити в повному обсязі.

Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою. відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України до Херсонського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. Якщо повне рішення не були вручено у день його складення, позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження у випадку подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Херсонського апеляційного суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. В. Ус