ПОСТАНОВА

Іменем України

12 грудня 2025 року м. Кропивницький

справа № 398/2934/23

провадження № 22-ц/4809/1706/25

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Мурашка С. І. (головуючий, суддя-доповідач), Карпенка О. Л., Чельник О. І.,

учасники справи:

позивач Приватне акціонерне товариство «Кіровоградобленерго»,

відповідач ОСОБА_1 ,

розглянув в порядку спрощеного (письмового) позовного провадження, без повідомлення учасників справи, цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Семенової Олени Вікторівни, яка представляє інтереси ОСОБА_2 , на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 02 вересня 2025 року у складі судді Петренко С. Ю. і

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст вимог позовної заяви

В червні 2023 року Приватне акціонерне товариство «Кіровоградобленерго» (далі ПрАТ «Кіровоградобленерго») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 та просило стягнути на свою користь 39 252 грн 10 коп збитків, завданих внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), та сплаченого судового збору у розмірі 2 684 грн.

Позовна заява мотивована тим, що 16.12.2022 представниками ПрАТ «Кіровоградобленерго» при проведенні технічної перевірки електроустановки ОСОБА_1 та в її присутності було виявлено порушення законодавчих норм та ПРРЕЕ, а саме відсутність пломби ППКО ШУ 6452 та ШУ 6453.

За фактом виявленого порушення було складено Акт № 002167 від 16.12.2022, який підписали уповноважені представники оператора системи та відповідач, та на його підставі було визначено вартість недорахованої внаслідок дій ОСОБА_1 електроенергії на суму 39 252 грн 10 коп.

11.01.2023 Акт був розглянутий комісією по розгляду актів про порушення споживачем ПРРЕЕ, яка була проведена за участю відповідача, внаслідок чого було прийнято рішення про причетність ОСОБА_1 до порушення.

Оскільки між сторонами не досягнуто згоди про добровільне відшкодування завданих збитків, ПрАТ «Кіровоградобленерго» звернулось до суду з відповідним позовом.

Короткий зміст оскаржуваного рішення суду першої інстанції

Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 02 вересня 2025 року позовну заяву ПрАТ «Кіровоградобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, задоволено повністю.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Кіровоградобленерго» збитків, завданих внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ у сумі 39 252,10 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Кіровоградобленерго» витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 684 грн.

Рішення суду мотивовано тим, що позивачем належними та допустимими доказами доведено факт порушення відповідачем обліку електричної енергії в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме п. 2.34 п. 5.5.5.8 п. 8.2.4 п.8.4.2 підп.2 ПРРЕЕ (відсутні пломби ППКО ШУ 6452 та ШУ 6453 на дверях шафи обліку).

Оскільки відповідачем, всупереч вимогам ст. 81 ЦПК України, не надано належних та допустимих доказів щодо спростування даного факту, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі адвокат Семенова О. В., яка представляє інтереси ОСОБА_1 , просить рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 02 вересня 2025 року скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі та стягнути на користь відповідача судові витрати.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції допустив порушення норм матеріального і процесуального права.

В оскаржуваному рішенні зазначено, що Актом про порушення № 002167 від 16.12.2022 зафіксовано відсутність двох пломб на лічильнику електричної енергії та встановлення автомата на 50 А, що перевищено в 5 разів.

В судовому засіданні суду першої інстанції відповідачем було надано для огляду проектну документацію на встановлення електроопалення, затверджену ПрАТ «Кіровоградобленерго», проте, суду не надано жодного доказу встановлення пломб на боксі електролічильника.

Сам Акт про порушення ПРРЕЕ складено не в момент виявлення порушення, а через три дні.

Судом першої інстанції не встановлено факту втручання в роботу приладу обліку електричної енергії, а факт втручання споживача в роботу засобу вимірювання техніки, факт пошкодження засобу вимірювальної техніки має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством).

Відсутність пломб на шафі лічильника не є автоматичним доказом без облікового використання електроенергії. Відповідач вважає, що необхідно провести розслідування з проведенням експертного дослідження, щоб встановити чи призвело відсутність пломб на боксі електролічильника до несанкціонованого споживання електроенергії.

При проведенні перевірки на об`єкті позивача встановлено відсутність пломб на боксі обліку, акт пломбування боксу електролічильника до позовної заяви не долучено, експертиза лічильника щодо встановлення безоблікового використання електроенергії проведена не була, що свідчить про відсутність доказів без облікового використання електроенергії.

Позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу щодо дати останнього контрольного огляду електролічильника відповідача контролером, а нараховано збитки за шість місяців, що в свою чергу позбавляє можливості перевірити правильність нарахування збитків.

Короткий зміст вимог відзиву на апеляційну скаргу

Від ПрАТ «Кіровоградобленерго» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач просить апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення, а рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19 вересня 2025 року без змін.

Розгляд справи в суді апеляційної інстанції

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України у суді апеляційної інстанції справа розглядається апеляційним судом за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з особливостями встановленими цією главою.

За приписами ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки ціна позову становить 39 252 грн 10 коп, тобто менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму (на 01.01.2025 становить 90 840 грн), апеляційна скарга розглядається без повідомлення учасників справи.

Позиція апеляційного суду щодо апеляційної скарги

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення у встановлених статтею 367 ЦПК України межах, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції

Судом першої інстанції встановлено, що 06.07.2012 між ОСОБА_1 Олександрійським РЕМ ПАТ «Кіровоградобленерго» укладено договір № 0905215 про користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, фактом приєднання відповідача з 01.01.2019 до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, є споживання електричної енергії.

Тобто, починаючи з 01.01.2019 та по сьогоднішній день відповідач здійснювала споживання електричної енергії згідно укладеного договору споживача з розділу електричної енергії.

Олександрійський РЕМ Актом про порушення № 002167 від 16.12.2022 зафіксовано порушення обліку електричної енергії житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , у присутності споживача ОСОБА_1 , а саме п. 2.34 п. 5.5.5.8 п. 8.2.4 п.8.4.2 підп.2 ПРРЕЕ відсутні пломби ППКО ШУ 6452 та ШУ 6453 двері шафи обліку. На момент складання акту про порушення пломби були відсутні. Порушення продемонстроване споживачу.

Зі змісту даного акту слідує, що ОСОБА_1 проінформована про запрошення на засідання комісії для розгляду складеного акту про порушення. Даний акт підписано інспекторами і контролером ПрАТ «Кіровоградобленерго» Олександрійський РЕМ, а також зазначено зауваження ОСОБА_1 наступного змісту «До відсутності пломб відношення не маю. Вперше про це дізналася 13.12.2022».

Протоколом засідання комісії ПрАТ «Кіровоградобленерго» Олександрійський РЕМ від № 372 від 11.01.2023 встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , житловий будинок, споживачем за якою є ОСОБА_1 , о/ НОМЕР_1 , на підставі наявних у комісії матеріалів, комісія вирішила, що споживач визнаний причетним до порушення, обсягу необлікованої електричної енергії становить 6 036 кВт/год, вартість необлікованої енергії складає 39 252,10 грн.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Відносини, які виникають між споживачем електричної енергії та енергопостачальником регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), які Затверджені постановою Національної комісії що здійснює державне регулювання електроенергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) за № 312 від 14.03.2018, Постановою НКРНКП за № 562 від 04.05.2006 про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної анергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), які є обов`язковими для виконання кожною із сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частиною 1 статті 11 ЦК України встановлено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини, а також завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України).

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 509 ЦК України зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

У відповідністю зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов і вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України).

Згідно зі ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Частиною першою ст. 623 ЦК України підтверджується, що боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі ПРРЕЕ).

Частинами 1, 2 статті 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» предметом регулювання цього Закону є відносини, що виникають у процесі надання споживачам послуг з управління багатоквартирним будинком, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення та управління побутовими відходами, а також відносини, що виникають у процесі надання послуг з постачання та розподілу електричної енергії і природного газу споживачам у житлових, садибних, садових, дачних будинках.

Згідно з преамбулою Закону України «Про ринок електричної енергії» цей Закон визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

Споживач житлово-комунальних послуг - індивідуальний або колективний споживач (п. 13 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»).

Індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги (п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»).

Споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання (п. 84 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) (п. 62 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Споживач електричної енергії - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання (п. 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії).

Побутові потреби - споживання (використання) електричної енергії для задоволення умов постійного або тимчасового проживання та/або перебування фізичних осіб на об`єкті побутового споживача, включаючи прибудинкову (присадибну територію) у тому числі для індивідуального будівництва (реконструкції) об`єктів приватного домогосподарства, крім нотаріальної, підприємницької, господарської та незалежної професійної діяльності, зокрема діяльності дата-центрів, центрів обробки даних, зі створення віртуальних активів (майнінгу) та надання інших платних послуг, у тому числі у сфері сільського зеленого туризму тощо (п. 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії).

Побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) (п. 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії).

Об`єкт побутового споживача - квартира, житловий будинок (частина будинку), приватне домогосподарство, садовий будинок та інші об`єкти житлової нерухомості, визначені у пункті 14.1.129 Податкового кодексу України, що належать індивідуальному побутовому споживачу на праві власності або користування та яким присвоєні окремі адреси, а також земельна ділянка, призначена для індивідуального житлового будівництва зазначених об`єктів житлової нерухомості (п. 1.1.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії).

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.

Частиною 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно з пункту 4 частини 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики та споживання електричної енергії без приладів обліку.

Частиною 1 статті 11 ЦК України встановлено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини, а також завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України).

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Частиною першою ст. 623 ЦК України підтверджується, що боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

Згідно з п.п.8 п. 5.5.5. ПРРЕЕ (тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Згідно з п. 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

На підставі пп. 3 п. 5.1.1 ПРРЕЕ оператор системи має право проводити обмеження, електроустановок споживачів щодо виявлення споживанням електричної енергії поза засобами, вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.

Згідно з п.п. 12 п. 5.1.1 ПРРЕЕ оператор системи має право складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником, оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи., яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення. Акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представника житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник, органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи.

Згідно з п. 5.5.5. ПРРЕЕ споживач зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж, споживача.

Відповідно до вимог п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії.

Необлікованою електричною енергією, як зазначено в п. 1.1.2 ПРРЕЕ, є обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншім власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

Пунктом 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами.

Відповідно до п. 8.4.7 ПРРЕЕ розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВтгод) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем, цих Правил (Ц, грн/кВтгод); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВтгод); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). Кількість днів, протягом яких, споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням цих Правил, розкладається, на складові відповідно до кількості днів (Ді, день) у кожному календарному місяці (ціновому періоді), протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням цих Правил.

Відповідно до п. 8.4.13. ПРРЕЕ - у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави.

Відповідно до вимог статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статі 76, 77 ЦПК України).

Згідно вимог статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Матеріалами справи підтверджується, що відповідно до копії завдання № 1918 від 31.07.2014 ПАТ «Кіровоградобленерго» Олександрійского РЕМ споживачу ОСОБА_1 (особовий рахунок НОМЕР_2 ) за її заявою встановлено лічильник № 01702923 (№ пломби ШУ 6451, ШУ 6452 та ШУ 6453) (а. с. 11, 12).

Працівниками ПрАТ «Кіровоградобленерго» в особі Олександрійського району електричних мереж 16 грудня 2022 року під час перевірки об`єкту побутового споживача - будинку ОСОБА_1 (особовий рахунок НОМЕР_2 ) за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено, що при користуванні електричною енергією споживачем допущено порушення п. 2.34 п. 5.5.5.8 п. 8.2.4 п.8.4.2 підп.2 ПРРЕЕ (відсутні пломби ППКО ШУ 6452 та ШУ 6453 двері шафи обліку). За результатами перевірки складено Акт про порушення (а. с. 3-4).

На підставі зазначеного Акта про порушення та згідно з гл. 8.4. ПРРЕЕ позивачем споживачу було визначено вартість недорахованої внаслідок дій відповідача електроенергії на суму 39 252 грн 10 коп, яка ОСОБА_1 у добровільному порядку не сплачена, що підтверджується копією розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовим споживачем ПРРЕЕ, № 372 та копією Рахунку-фактури № 002167/А від 11.01.2023 (а. с. 6, 8-9).

Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачем належними та допустимими доказами доведено, а ОСОБА_1 у встановленому процесуальним законом порядку не спростовано, факт порушення останньою обліку електричної енергії в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме п. 2.34 п. 5.5.5.8 п. 8.2.4 п.8.4.2 підп.2 ПРРЕЕ, через відсутність пломб ППКО ШУ 6452 та ШУ 6453 на дверях шафи обліку.

Оскільки відповідач допустила порушення ПРРЕЕ та в добровільному порядку завдані нею позивачу збитки не відкшодувала, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Суд вважає безпідставними доводи апеляційної скарги про те,що судом першої інстанції не встановлено факту втручання в роботу приладу обліку електричної енергії, оскільки зрив пломби є окремим видом порушень ПРРЕЕ, виявлення якого не ставиться в залежність від будь-яких інших порушень споживача, що узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 02.11.2022 у справі № 908/2797/21, від 27.12.2022 у справі № 911/2778/21, від 03.08.2022 у справі № 926/4113/21 та від 26.05.2022 у справі № 908/1618/21.

Посилання ОСОБА_1 в апеляційній скарзі на необхідність проведення експертного дослідження є помилковими, оскільки відповідно до абз. 6 п. 8.4.4. ПРРЕЕ у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 2-4 пункту 8.4.2 цієї глави (у частині відсутності засобів вимірювальної техніки, пломб, індикаторів та фіксації впливу фізичних полів індикатором), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.

Оскільки, в даному випадку було виявлене порушення згідно п.п. 2 п. 8.4.2. ПРРЕЕ відсутність пломб, які були передані на зберігання відповідачу згідно завдання № 1918 від 31.07.2014, відсутні підстави для обов`язкового проведення експертизи.

Не заслуговують на увагу суду доводи апеляційної скарги про те, що позивачем вартість необлікованої електричної енергії нарахована без жодних належних та допустимих доказів останнього контрольного огляду ЗКО до дати виявлення порушення, з огляду на таке.

Згідно п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарний днів до призначеної дати засідання.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/ або збитків.

Матеріалами справи підтверджується, що згідно п. 11 Акту від 16.12.2022 відповідача було запрошено на засідання комісії з розгляду складеного Акта про порушення, призначене на 11.01.2023.

11.01.2023 за результатами розгляду Акту комісією, на засідання якої з`явилась споживач, було прийнято рішення про причетність споживача до порушення ПРРЕЕ та здійснено розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії згідно п. 8.2.4, п.п. 2 п. 8.4.2 ПРРЕЕ.

Згідно п. 8.4.7 ПРРЕЕ розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється, виходячи з:

- вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловатгодини (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год);

- величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год);

- кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день).

Підпунктом 1 п. 8.4.8 ПРРЕЕ встановлено, що кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача, зокрема, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження/відсутності засобів вимірювальної техніки та/або пломб, та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені пломби) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Відповідно до п. 8.4.11 ПРРЕЕ у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб.с.п., кВт·год), розраховується за формулою Wдоб. = 24 · Pдог. · Kсез. · Kвик., де Pдог. - величина дозволеної потужності для цієї точки комерційного обліку, передбачена договором між побутовим споживачем та оператором системи, кВт; Kсез. - коефіцієнт сезонності (приймається рівним 0,8 у період з 01 травня до 30 вересня та рівним 1 на період з 01 жовтня до 30 квітня); Kвик - коефіцієнт використання потужності (додаток 10 до цих Правил). Для колективного побутового споживача коефіцієнт використання потужності Kвик приймається рівним 0,4.

Таким чином, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії становить W доб.с.п. = 120 кВт/год.

У відповідності до кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог ПРРЕЕ та вартості послуги з розподілу (помісячна вартість зазначена в розрахунку), загальна вартість необлікованої електроенергії склала 39 252,10 грн.

Оскільки останній контрольний огляд ЗКО був проведений 19.05.2022, про що зазначено в протоколі засідання комісії по розгляду акта про порушення, то розрахунок вартості необлікованої електроенергії було здійснено з 17.06.2022 по 16.12.2022, тобто не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

При цьому, посилання ОСОБА_1 на платіжну інструкцію за вересень 2022 року, яка на її думку підтверджує відвідування контролера, є необґрунтованим, оскільки дана платіжна інструкція не підтверджує факт здійснення контрольного огляду ЗКО.

Доводи апеляційної скарги про те, що сам Акт про порушення ПРРЕЕ складено не в момент виявлення порушення, а через три дні, суд не бере до уваги, оскільки вони не підтверджені належними та допустимим доказами і не спростовують правильність висновків суду першої інстанції по суті спору.

Під час розгляду справи судом апеляційної інстанції ОСОБА_1 було подано клопотання, в якому вона просила долучити до матеріалів справи копію проектної документації щодо встановлення електроопалення.

Клопотання мотивовано тим, що вказана документація надавалась для огляду в суді першої інстанції в судовому засіданні, проте, їй не була надана відповідна оцінка.

За змістом частини першої та другої статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2018 року у справі № 346/5603/17 (провадження № 61-41031св18) вказано, що дослідження нових доказів провадиться, зокрема, у таких випадках: якщо докази існували на час розгляду справи судом першої інстанції, але особа, яка їх подає до апеляційного суду, з поважних причин не знала й не могла знати про їх існування; докази існували на час розгляду справи в суді першої інстанції і учасник процесу знав про них, однак з об`єктивних причин не міг подати їх до суду; додаткові докази, які витребовувалися раніше, з`явилися після ухвалення рішення судом першої інстанції; суд першої інстанції неправомірно виключив із судового розгляду подані учасником процесу докази, що могли мати значення для вирішення справи; суд першої інстанції необґрунтовано відмовив учаснику процесу в дослідженні доказів, що могли мати значення для вирішення справи (необґрунтовано відмовив у призначенні експертизи, витребуванні доказів, якщо їх подання до суду для нього становило певні труднощі тощо); наявні інші поважні причини для їх неподання до суду першої інстанції у випадку відсутності умислу чи недбалості особи, яка їх подає, або вони не досліджені судом унаслідок інших процесуальних порушень.

Матеріали справи не містять доказів того, що документація, яку просить відповідач долучити апеляційний суд до справи, надавалась як доказ суду першої інстанції у встановленому процесуальним законом порядку.

Оскільки, подаючи клопотання про долучення до матеріалів справи доказів, відповідач не зазначала про причини неможливості їх подання у встановленому законом порядку до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від неї, суд відмовляє в задоволенні клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових доказів та, як наслідок, не досліджує та не надає їм відповідну оцінку.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що/ вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVINANDOTHERSv. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і дав їм належну оцінку згідно зі статтями 76-81, 89 ЦПК України, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване рішення по суті спору, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

За змістом ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки, суд першої інстанції ухвалив в судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, а також розподілу судових витрат у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, немає.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 376, 381-384 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу адвоката Семенової Олени Вікторівни, яка представляє інтереси ОСОБА_2 , залишити без задоволення, а рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 02 вересня 2025 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуючий суддя С. І. Мурашко

Судді О. Л. Карпенко

О. І. Чельник