Справа № 372/3302/22
Провадження № 8-5/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2025 року суддя Обухівського районного суду Київської області Сташків Т.Г.,

розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення, ухваленого в межах розгляду цивільної справи № 372/3302/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся із заявою про перегляд рішення Обухівського районного суду Київської області від 30.03.2023 року, ухваленого в межах розгляду цивільної справи № 372/3302/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, за нововиявленими обставинами.

На обґрунтування заяви зазначив, що вищевказаним рішенням з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 стягнено заборгованість за договором позики у розмірі 80 000 доларів США. Однак під час розгляду цивільної справи № 372/3302/22 він не був залучений до участі як чоловік відповідача ОСОБА_3 та не надав згоди на позику в такому значному розмірі. У 2023 році заявник та відповідач ОСОБА_3 розлучились, а рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 15.01.2025 року у справі № 755/8496/24, у порядку поділу спільного подружнього майна, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 виділено по частки майнових прав на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Оскільки під час розгляду справи № 372/3302/22 заявник ОСОБА_1 не був її учасником і не мав процесуальної можливості заявляти клопотання про витребування чи перевірку оригіналу договору позики та заявляти клопотання про витребування доказів щодо руху (передачі) грошових коштів за даним договором, він вважає, що дослідження оригіналу договору, який став підставою для задоволення позовних вимог разом із визнанням відповідачем позовних вимог, має істотне значення, оскільки суд ухвалив рішення без дослідження головного письмового доказу, що впливає на його законність.

У межах досудового розслідування кримінального провадження №0002873 від 03.09.2025 року ОСОБА_3 у якості свідка надала покази, що в неї немає жодних документів щодо позики, однак її мати ОСОБА_2 надавала договір позики до суду на розгляд.

Ці показання суперечать позовній заяві ОСОБА_2 , у якій зазначено, що «оригінал договору позики знаходиться у позивача та відповідача».

Вважає, що ця суперечність, окрім іншого, свідчить про те, що договір позики від 21.11.2018 року є недостовірним документом - фіктивним, а судове рішення у справі № 372/3302/22 ухвалене без перевірки фактичних обставин справи в повній мірі та всебічно.

Отже, посилаючись на те, що про відсутність договору позики у ОСОБА_3 та ОСОБА_2 і фіктивність самого договору заявнику стало відомо лише після ознайомлення з матеріалами справи № 372/3302/22 та копією протоколу допиту ОСОБА_3 , заявник ОСОБА_1 просить переглянути рішення Обухівського районного суду Київської області від 30.03.2023 року, ухвалене в межах розгляду цивільної справи № 372/3302/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, за нововиявленими обставинами.

Вивчивши матеріали заяви та дослідивши матеріали справи, вважаю, що у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у даній справі необхідно відмовити з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 Цивільного процесуального кодексу України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справ; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду. (ч. 2 статті 423 Цивільного процесуального кодексу України)

За змістом частини першої статті 424 ЦПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подано: 1) з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення; 2) з підстави, визначеної пунктом 2 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли вирок (ухвала) у кримінальному провадженні набрав законної сили; 3) з підстави, визначеної пунктом 3 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили судовим рішенням, яким скасовано судове рішення, що стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Частиною другою статті 424 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що з урахуванням приписів частини першої цієї статті заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подана: 1) з підстави, визначеної пунктом 1частини другої статті 423 цього Кодексу, - не пізніше трьох років з дня набрання таким судовим рішенням законної сили; 2) з підстав, визначених пунктами 2-3 частини другої та частиною третьою статті 423 цього Кодексу, - не пізніше десяти років з дня набрання таким судовим рішенням законної сили.

Строки, визначені в частині другій цієї статті, не можуть бути поновлені (частина третя статті 424 ЦПК України).

З поданої заяви вбачається, що ОСОБА_1 просить про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у даній справі переглянути за нововиявленими обставинами рішення, ухвалене Обухівським районним судом Київської області від 30.03.2023 року в межах розгляду даної цивільної справи.

Рішення у даній цивільній справі оскаржувалось ОСОБА_1 та Постановою Київського апеляційного суду від 08.10.2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Отже, рішення суду у справі 372/3302/22 набрало законної сили 08.10.2025 року.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду.

Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»). Аналогічний висновок міститься в рішенні від 29 жовтня 2015 року у справі "Устименко проти України".

Підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами ОСОБА_1 зазначив, що під час досудового розслідування кримінального провадження № 0002873 від 03.09.2025 року ОСОБА_3 у якості свідка надала покази про відсутність у неї будь-яких документів щодо позики, тоді як її мати ОСОБА_2 подавала договір позики до суду. Зазначені показання суперечать змісту позовної заяви ОСОБА_2 , у якій вказано, що «оригінал договору позики знаходиться у позивача та відповідача». На думку заявника, така суперечність свідчить про недостовірність договору позики від 21.11.2018 року, його фіктивний характер, а також про те, що рішення у справі № 372/3302/22 було ухвалене без повної та всебічної перевірки фактичних обставин.

Згідно з ч. 1 ст. 424 ЦПК України, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може подавати виключно сторона у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Заявник ОСОБА_1 не був стороною у тій цивільній справі, рішення в якій він просить переглянути, а відтак не наділений процесуальним правом на звернення із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Крім того, заявник раніше звертався з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції, у межах розгляду якої суд апеляційної інстанції повторно дослідив подані докази, у тому числі договір позики. У зв`язку з цим викладені у заяві обставини не можуть вважатися нововиявленими, оскільки як суд першої інстанції, так і апеляційний суд досліджували наявні у справі докази, зокрема договір позики. Отже, можлива відсутність у відповідача оригіналу договору позики не є нововиявленою обставиною, яка існувала на час ухвалення рішення, не була і не могла бути відома суду чи сторонам та яка могла б вплинути на ухвалення законного й обґрунтованого судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що наявні підстави для відмови у відкритті провадження за нововиявленими обставинами за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у даній справі.

На підставі викладеного та керуючись статтями 48, 258-261, 263, 423, 424 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті провадження за нововиявленими обставинами за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення, ухваленого в межах розгляду цивільної справи № 372/3302/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя : Т.Г. Сташків