Справа № 642/2521/25
Провадження № 2/642/1130/25
02.12.25 м. Харків
Холодногірський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Проценко Л.Г.,
за участю секретаря судового засідання Гойко Т.Є.,
прокурора Скрипки Є.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області Купріянова Володимира Борисовича в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельними ділянками шляхом зобов`язання знести об`єкти самочинного будівництва та скасування державної реєстрації права власності із закриттям розділу реєстру, -
13 травня 2025 року до Холодногірського районного суду м.Харкова надійшла позовна заява керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області Купріянова Володимира Борисовича в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельними ділянками шляхом зобов`язання знести об`єкти самочинного будівництва та скасування державної реєстрації права власності із закриттям розділу реєстру, відповідно до якої просить усунути перешкоди у здійсненні права Харківської міської ради на користування та розпорядження майном комунальної власності шляхом:
Також просили судові витрати покласти на відповідача.
В обґрунтування позову зазначено, що Новобаварською окружною прокуратурою міста Харкова при виконанні повноважень, визначених ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено наявність підстав для представництва інтересів держави у сфері земельних правовідносин у зв`язку з необхідністю захисту порушених прав на самовільно зайняті земельні ділянки комунальної власності. Зокрема, встановлено порушення прав Харківської міської територіальної громади при самовільній забудові ряду земельних ділянок у Новобаварському районі м. Харкова. Як вбачається з відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, державним реєстратором Дергачівської міської ради Харківської області Зоткіним С.В. упродовж березня-квітня 2021 року проведено державну реєстрацію права власності (з відкриттям розділу) за ОСОБА_1 на наступні об`єкти нерухомого майна, розташовані в межах територіальної юрисдикції окружної прокуратури (на території Холодногірського району м. Харкова): 02.03.2021 на нежитлову будівлю літ.«АА-1», загальною площею 36 кв.м., по АДРЕСА_1 ; 02.03.2021 на нежитлову будівлю літ.«АА-1», загальною площею 27 кв.м., по АДРЕСА_2 ; 31.03.2021 на нежитлову будівлю літ.«АА-1», загальною площею 24 кв.м., по АДРЕСА_3 ; 31.03.2021 на нежитлову будівлю літ.«АА-1», загальною площею 24 кв.м., по АДРЕСА_4 .
Відповідно до інформації Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради вихідні дані, а саме містобудівні умови та обмеження для проектування вищевказаних об`єктів Департаментом містобудування та архітектури Харківської міської ради не надавались.
Розпорядчі акти про присвоєння, зміну та впорядкування адреси вищевказаним об`єктам нерухомого майна Департаментом містобудування та архітектури Харківської міської ради не готувалися.
Відповідно до інформації Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради в Реєстрі будівельної діяльності, розміщеному у вільному доступі на офіційному порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, який містить відомості про документи, що дають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття об`єктів до експлуатації, з травня 2011, інформація щодо документів дозвільного та декларативного характеру щодо вказаних в листі Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова №52-103-7349вих-24 від 10.10.2024 об`єктів відсутня.
Також згідно з інформацією Департаменту реєстрації Харківської міської ради відповідно до відомостей комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради інвентаризаційні справи за адресами: м. Харків, Волонтерська, 56-А; м. Харків, майдан Привокзальний, 2-А; АДРЕСА_3 , як на об`єкти нерухомого майна не створювались, не обліковуються та у відділі збереження технічної документації КП «БТІ» Харківської міської ради відсутні. В матеріалах інвентаризаційної справи відомості щодо інвентаризації та реєстрації права власності станом на 31.12.2012 на літ. «АА-1» по АДРЕСА_4 , відсутні. Земельні ділянки по АДРЕСА_1 ; майдану Привокзальному, 2-А; АДРЕСА_4 ; АДРЕСА_3 , які зайняті спірними будівлями, використовуються самовільно поза волею власника, що порушує інтереси Харківської міської територіальної громади. Земельні ділянки за адресами: АДРЕСА_1 ; м. Харків, майдан Привокзальний, 2-А; АДРЕСА_4 ; АДРЕСА_3 розташовані у межах міста Харкова та не перебувають у приватній та державній власності, у зв`язку з чим в силу закону є комунальною власністю територіальної громади міста в особі Харківської міської ради. Зазначили, що належними вимогами, які може заявити особа - власник земельної ділянки, на якій здійснено (здійснюється) самочинне будівництво, для захисту прав користування та розпорядження такою земельною ділянкою, є вимога про знесення самочинно побудованого нерухомого майна або вимога про визнання права власності на самочинно побудоване майно.
Враховуючи, що державна реєстрація прав приватної власності ОСОБА_1 на зазначені нежитлові будівлі, як на нерухоме майно була здійснена на підставі неналежних документів, така державна реєстрація підлягає скасуванню із закриттям відповідного розділу Державного реєстру. Якщо суд дійде висновку, що право власності позивача на земельну ділянку було порушено незаконною реєстрацією права власності на нерухоме майно за відповідачем, державний реєстратор на підставі судового рішення про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, яке набрало законної сили, проводить державну реєстрацію припинення права власності відповідачів, що усуває для позивача перешкоди у здійсненні ним правоможності розпоряджатись своїми земельними ділянками.
Ухвалою Холодногірського районного суду м. Харкова від 15.05.2025 вказану позовну заяву було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків.
19.05.2025 на адресу суду через систему «Електронний суд» надійшла заява від представника Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова про усунення недоліків.
Ухвалою Холодногірського районного суду м. Харкова від 20.05.2025 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Холодногірського районного суду м. Харкова від 13.08.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.
Прокурор в судовому засіданні підтримала позов у повному обсязі та показала, що окружною прокуратурою встановлено порушення прав Харківської міської територіальної громади при самовільній забудові ряду земельних ділянок у Холодногірському районі м. Харкова. Згідно Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, державним реєстратором Дергачівської міської ради Харківської області Зоткіним С.В. упродовж березня-квітня 2021 р. проведено державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на об`єкти нерухомого майна, а саме: 02.03.2021 на нежитлову будівлю літ.«АА-1», загальною площею 36 кв.м., по АДРЕСА_1 та 02.03.2021 на нежитлову будівлю літ.«АА-1», загальною площею 27 кв.м., по АДРЕСА_2 , без зазначення відомостей про рік їх спорудження; 31.03.2021 на нежитлову будівлю літ.«АА-1», загальною площею 24 кв.м., по АДРЕСА_3 та 31.03.2021 на нежитлову будівлю літ.«АА-1», загальною площею 24 кв.м., по АДРЕСА_4 з зазначенням відомостей про рік спорудження нежитлової будівлі 1991.
Право власності на зазначені нежитлові будівлі зареєстровано на підставі технічних паспортів та довідок про обстеження об`єктів, виданих ФОП ОСОБА_2 , за відсутності правовстановлюючих документів як на нерухоме майно, так і на земельні ділянки під ними, що не відповідало діючому законодавству, а тому і не підлягало реєстрації.
Частиною 1 ст. 27 Закону передбачено перелік документів на підставі яких проводиться державна реєстрація права власності та інших речових прав, зокрема, документів що підтверджують набуття, зміну або припинення прав на нерухоме майно.
Так, відповідно до п.п.41,42 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, для державної реєстрації права власності на новозбудований об`єкт нерухомого майна, зокрема подаються: документ, що засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта; документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси. Однак таких документів державному реєстратору надано не було.
Довідки ФОП ОСОБА_2 із зазначеними в них адресами об`єктів нерухомого майна не може вважатися належним документом, що підтверджує таку адресу і не могла бути використана державним реєстратором для прийняття відповідного рішення.
Питання щодо присвоєння адрес об`єктам нерухомого майна розглядаються в рамках повноважень місцевих рад щодо вирішення питань адміністративно-територіального устрою. Рішенням Харківської міської ради №325/11 від 06.07.2011 (з подальшими змінами та доповненнями) затверджено Порядок присвоєння адрес об`єктам нерухомості, розташованим на території міста Харкова. Присвоєння та зміна адреси земельних ділянок здійснюється на підставі рішення Харківської міської ради.
Належний документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна поштової адреси, може бути рішення виконкому Харківської міської ради або довідка (витяг) з Єдиного адресного реєстру міста Харкова.
Згідно Єдиного адресного реєстру міста Харкова відсутні відомості щодо присвоєння адрес вищезазначеним нежитловим будівлям. Також відповідно Реєстру дозвільних документів і Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва інформація про документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів нежитлових будівель щодо вищезазначених нежитлових будівель - відсутня.
До початку забудови конкретної земельної ділянки особа зобов`язана у встановленому порядку набути право власності або користування на цю земельну ділянку. Проте, ОСОБА_1 жодних прав (власності чи оренди) на зазначені земельні ділянки, на яких зареєстровані нежитлові будівлі не набувала.
За відповіддю Держгеокадастру в Харківській області від 22.04.2025 згідно архіву договори оренди землі, записи щодо яких здійснювались до 01.01.2013, правовстановлюючі документи на зазначені земельні ділянки не обліковуються.
Відомості про реєстрацію речових прав на земельні ділянки за вказаними адресами в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно відсутні.
За інформацією Департаменту земельних відносин від 06.03.2025 заходи цивільно-правового характеру щодо зазначених порушень не вживались, та що належним способом захисту в даному випадку є вимога про знесення зазначених нежитлових будівель.
Згідно листа ГУ ДПС у Харківській області від 12.05.2025 ОСОБА_1 не перебуває на обліку платником земельного податку або орендної плати.
За відомостями Департаменту земельних відносин Харківської міської ради від 08.11.2024 будь-які проекти рішень щодо надання ОСОБА_1 чи іншим особам дозволу на розробку проекту землеустрою, затвердження проекту землеустрою, про продаж, надання в користування (оренду) або у власність вищезазначених земельних ділянок, на яких розташовані нежитлові будівлі, органами міської ради не готувались, на розгляд сесії ХМР не виносились.
За інформацією Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради розпорядчі акти про присвоєння, зміну та впорядкування адреси вищевказаним об`єктам нерухомого майна не готувалися.
За відомостями Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради в Реєстрі будівельної діяльності інформація щодо документів дозвільного та декларативного характеру зазначених об`єктів відсутня.
Згідно інформації КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» інвентаризаційні справи за вказаними адресами як на об`єкти нерухомого майна не створювались, не обліковуються, і матеріали інвентаризації на об`єкти нерухомого майна відсутні.
Тобто зазначене нерухоме майно вважається самочинним будівництвом, а особа, яка його здійснила не набуває права власності на нього.
Тому скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за вказаними адресами, з припиненням речових прав ОСОБА_1 з закриттям реєстру та зобов`язання звільнення земельної ділянки шляхом знесення самочинного будівництва є належним способом захисту. Вищевказані об`єкти є нерухомим майном, про що свідчить Реєстр речових прав. На даний час проводиться досудове розслідування щодо факту самовільного зайняття земельних ділянок та самочинного будівництва.
Адреса не присвоюється спорудам, які встановлено тимчасово без улаштування фундаменту, у тому числі пересувним і тимчасовим спорудам торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, малим архітектурним формам та приміщенням допоміжного і технічного призначення, розташованим у житлових та нежитлових будинках, інженерним мережам.
До судових засідань відповідач неодноразово не з`явилася, про день та час слухання справи повідомлялася належним чином, шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надано.
Представник Харківської міської ради до судових засідань не з`являвся, хоча був повідомлений належним чином про дату, час і місце розгляду справи, причини неявки не повідомив, будь-яких клопотань чи заяв до суду не надходило.
Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як, відповідач належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, не з`явилася в судове засідання та не подала відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, то за згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, вислухавши прокурора, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.
З довідки ФОП ОСОБА_2 №3810/20 від 12.10.2020 виданої на ім`я ОСОБА_1 вбачається, що 12.10.2020 обстежено об`єкт нерухомого майна та проведено комплекс робіт, за результатами чого встановлено таке : нежитлова будівля літ «АА-1» у АДРЕСА_1 дійсно відповідає наступним характеристикам: нежитлова будівля літ. «АА-1», матеріал стін сендвіч-панелі, загальна площа 36,0 кв.м.(а.с. 44)
З довідки ФОП ОСОБА_2 №3309/20 від 29.09.2020 виданої на ім`я ОСОБА_1 вбачається, що 29.09.2020 обстежено об`єкт нерухомого майна та проведено комплекс робіт, за результатами чого встановлено таке : нежитлова будівля літ «АА-1» у м. Харкові по Привокзальному майдану, буд. 2-А, дійсно відповідає наступним характеристикам: нежитлова будівля літ. «АА-1», матеріал стін сендвіч-панелі, загальна площа 27,0,0 кв.м.(а.с.50)
З довідки ФОП ОСОБА_2 №1410/20 від 12.10.2020 виданої на ім`я ОСОБА_1 вбачається, що 12.10.2020 обстежено об`єкт нерухомого майна та проведено комплекс робіт, за результатами чого встановлено таке: нежитлова будівля літ «АА-1» у АДРЕСА_3 , дійсно відповідає наступним характеристикам: нежитлова будівля літ. «АА-1», матеріал стін сендвіч-панелі, рік будівництва 1991, загальна площа 24,0,0 кв.м.(а.с.57)
З довідки ФОП ОСОБА_2 1710/20 від 12.10.2020 виданої на ім`я ОСОБА_1 вбачається, що 12.10.2020 обстежено об`єкт нерухомого майна та проведено комплекс робіт, за результатами чого встановлено таке: нежитлова будівля літ «АА-1» у АДРЕСА_4 , дійсно відповідає наступним характеристикам: нежитлова будівля літ. «АА-1», матеріал стін сендвіч-панелі, рік будівництва 1991, загальна площа 24,0 кв.м.(а.с.64)
Згідно ст. 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.
Згідно з п.1 ч.1 ст.2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон) державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Відповідно до ст. 18 Закону державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно, об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим/отриманим документам.
Державна реєстрація права власності на нерухоме майно є одним з юридичних фактів у юридичному складі, необхідному для виникнення права власності, а самостійного значення щодо підстав виникнення права власності не має.
Таким чином, державна реєстрація визначає лише момент, після якого виникає право власності, за наявності інших юридичних фактів, передбачених законом як необхідних для виникнення права власності (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07.04.2020 у справі № 916/2791/13 (пункт 6.31.)).
За умовами ч.2 ст. 18 Закону перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Державні реєстратори зобов`язані надавати до відома заявників інформацію про перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав.
Пунктом 1 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127 (далі Порядок) визначено, що Порядок визначає умови, підстави та процедуру проведення відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості та їх обтяжень, перелік документів, необхідних для її проведення, права та обов`язки суб`єктів у сфері державної реєстрації прав, а також умови, підстави та процедуру взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.
Відповідно до п. 40 Порядку державна реєстрація прав проводиться на підставі документів, необхідних для відповідної реєстрації, передбачених Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», іншими законами України та цим Порядком.
Частиною 1 ст. 27 Закону передбачено перелік документів на підставі яких проводиться державна реєстрація права власності та інших речових прав, зокрема, інші документи, що відповідно до законодавства підтверджують набуття, зміну або припинення прав на нерухоме майно (п.14).
Як встановлено судом, право власності на зазначені нежитлові будівлі зареєстровано на підставі довідок та технічних паспортів, виданих ФОП ОСОБА_2 , за відсутності правовстановлюючих документів як на нерухоме майно, так і на земельні ділянки під цим майном.
Державним реєстратором проведено державну реєстрацію права власності на окремі індивідуально визначені об`єкти нерухомого майна вперше з відкриттям нового розділу в Державному реєстрі прав та присвоєнням реєстраційного номера цим об`єктам нерухомого майна.
Довідки ФОП ОСОБА_2 із зазначеними в них адресами об`єктів нерухомого майна не можуть вважатися належним документом, що підтверджує таку адресу і не могли бути використані державним реєстратором для прийняття відповідного рішення.
Питання щодо присвоєння адрес об`єктам нерухомого майна розглядаються в рамках повноважень місцевих рад щодо вирішення питань адміністративно-територіального устрою. Рішенням Харківської міської ради №325/11 від 06.07.2011 (з подальшими змінами та доповненнями) затверджено Порядок присвоєння адрес об`єктам нерухомості, розташованим на території міста Харкова. Присвоєння та зміна адреси земельних ділянок здійснюється на підставі рішення Харківської міської ради.
Належний документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна поштової адреси, може бути рішення виконкому Харківської міської ради або довідка (витяг) з Єдиного адресного реєстру міста Харкова.
До початку забудови конкретної земельної ділянки особа зобов`язана у встановленому порядку набути право власності або користування на цю земельну ділянку. Проте, ОСОБА_1 жодних прав (власності чи оренди) на зазначені земельні ділянки, на яких зареєстровані нежитлові будівлі не набувала.
У відповідь на запит Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова № № 52-106-2075вих-25 від 02.04.2025, ГУ Держгеокадастру в Харківській області листом № 10-20-9,1-2108/0/19-25 від 22.04.2025 повідомило, що згідно з наявними в архівах Книгами записів про державну реєстрацію державних актів на право власності на земельну ділянку та на право постійного користування земельною ділянкою, договорів оренди землі, записи в яких здійснювались до 01.01.2013, правовстановлюючі документи на зазначені у листі земельні ділянки не обліковуються. (а.с. 97-98)
Департаментом земельних відносин Харківської міської ради листом №7807/0/225-24 від 08.11.2024 повідомлено Новобаварську окружну прокуратуру міста Харкова про те, що відповідно до наявної в Департаменті інформації будь-які проекти рішень щодо надання ОСОБА_1 або іншим фізичним чи юридичним особам дозволу на розробку проекту землеустрою, затвердження проекту землеустрою, про продаж, надання в користування (оренду) або у власність земельних ділянок, на яких розташовані нежитлові будівлі літ.«АА-1», загальною площею 36,0 кв.м., по АДРЕСА_1 ; літ.«АА-1», загальною площею 27,0 кв.м., по АДРЕСА_2 ; літ.«АА-1», загальною площею 24,0 кв.м., по АДРЕСА_3 ; літ.«АА-1», загальною площею 24,0 кв.м., по АДРЕСА_4 , відповідними виконавчими органами міської ради не готувались, на розгляд сесії ХМР не виносились. Відповідно до інформації Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради вихідні дані, а саме містобудівні умови та обмеження для проектування вищевказаних об`єктів Департаментом містобудування та архітектури Харківської міської ради не надавались. Розпорядчі акти про присвоєння, зміну та впорядкування адреси вищевказаним об`єктам нерухомого майна Департаментом містобудування та архітектури Харківської міської ради не готувалися. Відповідно до інформації Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради в Реєстрі будівельної діяльності, розміщеному у вільному доступі на офіційному порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, який містить відомості про документи, що дають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття об`єктів до експлуатації, з травня 2011, інформація щодо документів дозвільного та декларативного характеру щодо вказаних в листі Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова №52-103-7349вих-24 від 10.10.2024 об`єктів відсутня. Також згідно з інформацією Департаменту реєстрації Харківської міської ради відповідно до відомостей Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради інвентаризаційні справи за адресами: м. Харків, Волонтерська, 56-А; м. Харків, майдан Привокзальний, 2-А; м. Харків, вул. Іллінська, 65-А, як на об`єкти нерухомого майна не створювались, не обліковуються та у відділі збереження технічної документації КП «БТІ» Харківської міської ради відсутні. В матеріалах інвентаризаційної справи відомості щодо інвентаризації та реєстрації права власності станом на 31.12.2012 на літ. «АА-1» по АДРЕСА_4 , відсутні (а.с. 80-82).
Отже, земельні ділянки по АДРЕСА_1 ; майдану Привокзальному, 2-А; АДРЕСА_4 ; АДРЕСА_3 , які зайняті спірними будівлями, використовуються самовільно поза волею власника, що порушує інтереси Харківської міської територіальної громади.
З листів Департаменту земельних відносин Харківської міської ради №1815/0/225-25 від 06.03.2025 та №3105/0/225-25 від 16.04.2025 вбачається, що заходи цивільно-правового характеру з урахуванням листів Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова №52-103-7349вих-24 від 10.10.2024, №52-106-1213вих-25 від 24.02.2025 та №52-106-1568вих-25 від 12.03.2025 Департаментом не вживались. За результатами розгляду в межах компетенції, повідомили, що з урахуванням останніх правових висновків Верховного Суду щодо належного способу захисту порушених прав власника земельної ділянки, на якій здійснено самочинне будівництво, більш ефективним способом захисту порушених прав та інтересів міської ради є знесення вищевказаних житлових будівель. (а.с.92-93)
Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
За загальним правилом, особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього (частина друга статті 376 Цивільного кодексу України).
Отже, самочинне будівництво нерухомого майна особою, яка не є власником земельної ділянки, слід розглядати як порушення прав власника відповідної земельної ділянки.
Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок (частина четверта статті 376 Цивільного кодексу України).
Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Суд зазначає, що знесення самочинно побудованих спірних об`єктів нерухомості відповідно до частини четвертої статті 376 ЦК України є належним та ефективним способом захисту прав власника земельних ділянок, на яких здійснено самочинне будівництво.
Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави (частина перша статті 373 ЦК України). Елементом особливої правової охорони землі є норма частини другої статті 14 Конституції про те, що право власності на землю набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону; право власності на землю гарантується Конституцією України (частина друга статті 373 ЦК України).
Відповідно до ст. 83 Земельного кодексу України землі, які належать на праві власності територіальним громадам, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності.
Земельні ділянки за адресами: АДРЕСА_1 ; м. Харків, майдан Привокзальний, 2-А; АДРЕСА_4 ; АДРЕСА_3 розташовані у межах міста Харкова та не перебувають у приватній та державній власності, у зв`язку з чим в силу закону є комунальною власністю територіальної громади міста в особі Харківської міської ради.
Власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення (частина четверта статті 373 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам.
Згідно із частиною першою статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Знаходження на земельній ділянці одного власника об`єкта нерухомості (будівлі, споруди) іншого власника істотно обмежує права власника землі, при цьому таке обмеження є безстроковим. Так, власник землі в цьому разі не може використовувати її ані для власної забудови, ані іншим чином і не може здати цю землю в оренду будь-кому, окрім власника будівлі чи споруди. Тому державна реєстрація будівлі, споруди на чужій земельній ділянці є фактично і реєстрацією обмеження права власника землі (пункт 84 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі № 916/1608/18).
Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 19.04.2023 у справі № 904/7803/21 (пункт 6.45) та постанові Верховного Суду від 07.06.2023 у справі № 916/959/22, належному способу захисту відповідає вимога про припинення володіння відповідача відповідним правом; судове рішення про задоволення таких позовних вимог є підставою для внесення до Державного реєстру запису про відсутність права; якщо на відповідний об`єкт, право на який не може бути зареєстроване за жодним суб`єктом, був відкритий розділ Державного реєстру прав, таке судове рішення є також підставою для закриття розділу Державного реєстру прав на цей об`єкт. (Постанова КГС ВП №910/7987/22 ВІД 1.11.2023)
Таким чином, факт державної реєстрації права власності на самочинно побудовані об`єкти нерухомого майна за адресами: АДРЕСА_1 ; м. Харків, майдан Привокзальний, 2-А; АДРЕСА_4 ; АДРЕСА_3 , обмежує права власника земельних ділянок на яких таке майно розташоване, тому позов в частині усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельними ділянками шляхом зобов`язання ОСОБА_1 звільнити земельні ділянки, шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва та закриттям розділів Державного реєстру прав та реєстраційної справи на ці об`єкти, підлягає задоволенню.
Щодо вимоги про скасування державної реєстрації права власності самочинного будівництва, суд зазначає таке.
Відповідно до ч. 2 ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлена судом.
Відповідно до ч. 2 ст. 376 ЦК України особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.
Посилання у статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» на скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування державної реєстрації прав не є встановленням приватно-правових способів захисту прав.
При цьому законами України не встановлено способу захисту для випадків, коли за особою зареєстроване право власності чи інше речове право, яке не може бути зареєстроване за жодною особою. Тобто у законах наявна прогалина, яка має бути заповнена за аналогією закону чи права (стаття 8 ЦК України). При цьому суд виходить з такого.
Функцією державної реєстрації права є оголошення належності нерухомого майна певній особі (особам). Подібні висновки неодноразово формулювалися Великою Палатою Верховного Суду, зокрема в постановах від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц (пункт 96), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 146), від 06.07.2022 у справі № 914/2618/16 (пункт 48).
Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року в справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19)).
Принцип реєстраційного підтвердження володіння нерухомим майном (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі N 653/1096/16-ц (пункт 89)) передбачає, що відсутність або наявність в особи володіння нерухомим майном визначається, виходячи з принципу реєстраційного підтвердження володіння (постанова Великої Палати Верховного Суду від 18.01.2023 у справі N 488/2807/17 (пункт 100)).
Отже, фактичне володіння нерухомим майном здійснюється шляхом оголошення в реєстрі права на нерухоме майно. Володіння, оголошення (як і будь-який факт) не можуть бути скасовані. Тому вимога скасувати державну реєстрацію права власності не відповідає належному способу захисту. Також не відповідає належному способу захисту вимога про припинення права власності позивача, оскільки позивач вважає, що право власності відповідача не виникало взагалі відповідно до частини другої статті 376 ЦК України (як і сам спірний об`єкт не виник як об`єкт права власності).
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.11.2023 у справі № 916/1174/22 виснувала, що вимоги про скасування державної реєстрації самочинного будівництва чи припинення права власності не є ефективним способом захисту, оскільки вони не вирішують юридичну долю самочинно збудованого об`єкта.
Державна реєстрація права власності на самочинне будівництво не змінює його статусу і не легітимізує його.
За обставин, коли право власності на самочинно побудоване нерухоме майно зареєстровано за певною особою без дотримання визначеного ст. 376 ЦК України порядку, задоволення вимоги про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності на таке майно, або вимоги про скасування державної реєстрації прав, або вимоги про припинення права власності тощо у встановленому законом порядку не вирішить юридичну долю самочинно побудованого майна й не призведе до відновлення стану єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованого на ній нерухомого майна.
Отже, вимога позивача про припинення права власності на об`єкти самочинного будівництва не відповідає належному способу захисту, оскільки право власності цього суб`єкта на спірний об`єкт нерухомості не виникло (як і сам спірний об`єкт не виник як об`єкт права власності).
Виходячи з правової природи реєстрації прав на нерухоме майно як способу володіння ним та беручи до уваги загальні засади цивільного законодавства (аналогія права), колегія дійшла висновку, що у випадку, якщо заінтересована особа - позивач (власник земельної ділянки, інший правоволоділець) вважає, що зареєстроване за відповідачем право власності чи інше речове право на певний об`єкт насправді не існує і нікому не належить, то належному способу захисту відповідає вимога про припинення володіння відповідача відповідним правом. Судове рішення про задоволення таких позовних вимог є підставою для внесення до Державного реєстру запису про відсутність права. Якщо на відповідний об`єкт, право на який не може бути зареєстроване за жодним суб`єктом, був відкритий розділ Державного реєстру прав, таке судове рішення є також підставою для закриття розділу Державного реєстру прав на цей об`єкт. (Постанова КГС ВП №916/959/22 від 07.06.2023).
Отже, обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові в цій частині.
Щодо розподілу судових витрат.
Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог ч.1 ст. 141 ЦПК України. Відповідно до положень ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, в тому числі витрати пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Керуючись статтями 5, 12, 13, 76-81, 141, 247, 259, 263, 264, 265, 280-282, 354 ЦПК України, суд,-
Позов керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області Купріянова Володимира Борисовича в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельними ділянками шляхом зобов`язання знести об`єкти самочинного будівництва та скасування державної реєстрації права власності із закриттям розділу реєстру - задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 12.12.2025.

Сторони:

Прокурор Новобаварська окружна прокуратура міста Харкова: Харківська область, м. Харків, бульв. Гончарівський, буд. 20, код ЄДРПОУ ;

Позивач Харківська міська рада: Харківська область, м. Харків, майдан Конституції, 7, 61003, ;

Відповідач ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Суддя Л.Г. Проценко