Провадження № 2-н/638/5432/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2025 року суддя Шевченківського районного суду міста Харкова Семіряд І.В. розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за електричну енергію з ОСОБА_1 ,

встановив:

03.12.2025 до суду звернулось ПрАТ «Харківенергозбут`з заявою в порядку наказного провадження, в якій просить видати судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за електричну енергію за період з 01.11.2024 по 01.08.2025 у розмірі 9923,04 грн.

За правилами ст. 162 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Приписами ч.7 ст. 165 ЦПК України встановлено, що суддя з метою визначення підсудності може користуватись даними Єдиного державного демографічного реєстру.

З відповіді №2091494 від 04.12.2025 щодо реєстрації особи в Державному реєстрі фізичних осіб платників податків вбачається, що особу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифіковано, але на момент надходження запиту РНОКПП закрито/серія (за наявності) та номер паспорта знято з обліку, у зв`язку з наявністю повідомлення від ВРАЦС про громадян, які померли.

Згідно п.4 ч.1ст.165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо із наявні обставини, передбачені частиною першою статті 186 цього Кодексу.

За правилами п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Відповідно до ст. 24 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент смерті.

Згідно зі ст. 55 ЦПК України - У разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правоноступництво це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правоноступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходить усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Отже, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, а не заміни відповідача, однак лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі та лише у справах позовного провадження, а не наказного провадження.

Враховуючи викладене, оскільки боржник ОСОБА_1 помер, суддя приходить до висновку про відмову у видачі судового наказу.

Згідно ч.1 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстави, передбаченої п.8 ч.1ст.165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою після усунення її недоліків.

Разом з тим ч. 2 ст. 161 ЦПК України, передбачено право звернення до суду з даною вимогою в наказному або в спрощеному позовному провадженні на свій вибір.

Частиною 2 статті 167 ЦПК України передбачено, що за результати розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

Керуючись ст.ст.165,258,260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У видачі судового наказу за заявою Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за електричну енергію з ОСОБА_1 - відмовити.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч.1 ст. 166 ЦПК України - відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1,2,8,9частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СУДДЯ: Семіряд І.В.