Справа № 545/3458/25
Провадження № 2/529/541/25
16 грудня 2025 року Диканський районний суд Полтавської області в складі:
головуючої - судді Петренко Л.Є.,
за участю секретаря Звягольської В.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом Акціонерного товариства "Акцент-Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Представник АТ "Акцент-Банк" 06.08.2025, через Електронний суд, звернувся до Полтавського районного суду Полтавської області з позовом, в якому просить стягнути з відповідачки ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором від 28.12.2024 в розмірі 137 373,77 грн, що складається із заборгованості за кредитом 107 750,12 грн, заборгованості за відсотками 28 209,72 грн та пенею 1 413,93 грн, а також просить стягнути судовий збір в розмірі 2422,40 грн.
В обґрунтування позову вказає, що 28.12.2024 ОСОБА_1 уклала з банком кредитний договір щодо надання останній кредиту в розмірі 114 900 грн строком на 24 місяці, зі сплатою процентів у розмірі 75 % щорічно (кредитний договір складається із Заяви клієнта та графіку погашення кредиту). Договір підписаний відповідачкою за допомогою електронного підпису.
Станом на 06.08.2025 заборгованість відповідачки за даним договором складає 137 373,77 грн, що складається із заборгованості за кредитом 107 750,12 грн, заборгованості за відсотками 28 209,72 грн та пенею 1 413,93 грн.
01.09.2025 ухвалою судді Полтавського районного суду Полтавської області справу передано для розгляду за підсудністю до Диканського районного суду Полтавської області.
01.10.2025 ухвалою судді відкрито провадження по справі та визначено порядок розгляду такої за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, однак у самій позовній заяві вказав про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідачка ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явилась, хоча була повідомлена про розгляд справи належним чином, що підтверджується поштовими повідомленнями про вручення судових повісток. Заяв, клопотань та відзиву не подала.
За таких обставин судом відповідно до положень норм статтей 280, 281 ЦПК України постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, дійшов наступного висновку.
До кредитного договору банк додав паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка», в якому вказано про основні умови кредитування, а саме: інформація та контактні дані кредитодавця; основні умови кредитування з урахуванням побажань споживача; інформація щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача; порядок повернення кредиту; додаткова інформація; інші важливі правові аспекти (а.с. 12 зворот - 13).
З наданого позивачем розрахунку вбачається, що станом 06.08.2025 заборгованість відповідачки за даним договором складає 137 373,77 грн, що складається із заборгованості за кредитом 107 750,12 грн, заборгованості за відсотками 28 209,72 грн та пенею 1 413,93 грн (а.с.16 зворот)
Положеннями ч.1 ст.207 ЦК України визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом.
Згідно ч. 1 ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
За правилами ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
У відповідності до ч.1 ст. 1066 ЦК України, за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.
Відповідно до частини 1, 2 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Так, згідно положень ст. 1046 цього Кодексу, договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Відповідно до ч. 1 ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (ч.1 ст. 509 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 536 цього Кодексу, за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами.
Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Статтею 525 ЦК України визначено, що одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається.
Враховуючи досліджені матеріали справи суд приходить до висновку, що кредитний договір фактично є укладеним, оскільки банком підтверджено надання кредитних коштів відповідачу та отримання і використання їх останнім.
У разі порушення позичальником терміну внесення чергового платежу, передбаченого договором (прострочення боржника), відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України кредитодавець до спливу визначеного договором строку кредитування вправі заявити вимоги про дострокове повернення тієї частини кредиту, що залишилася, і нарахованих згідно зі ст. 1048 ЦК України, але не сплачених до моменту звернення кредитодавця до суду процентів, а також попередніх не внесених до такого моменту щомісячних платежів у межах позовної давності щодо кожного із цих платежів.
Що стосується суми заборгованості суд зазначає наступне.
Згідно вказаного вище розрахунку заборгованості відповідачка внесла 4 платежі, згідно графіка погашень, у розмірах 9437,76 грн кожен, останній внесено 28.03.2025 та 7.15 грн 29.04.2025, після чого жодних платежів не вносила.
Таким чином з квітня 2025 року відповідачка припинила вносити платежі згідно графіку погашень, тому кредитодавець має право вимагати дострокове повернення коштів відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України.
При цьому підстави для включення в розмір заборгованості відповідачки заборгованості за пенею в розмірі 1 413,93 грн відсутні з огляду на приписи п. 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України, згідно якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Таким чином позовні вимоги підлягають частковому задоволення, а саме з відповідачки на користь позивача необхідно стягнути заборгованість за тілом кредиту 107 750,12 грн та відсоткам в розмірі 28 209,72 грн, а всього 135 959 грн 84 коп.
Відповідно до положень ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме позовні вимоги задоволено на 98,9%, тому розмір судового збору, який підлягає стягненню складає 2395,35 грн
Керуючись статтями 141, 263-265, 280-282 ЦПК України суд,
Задовольнити частково позовні вимоги Акціонерного товариства "Акцент-Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь Акціонерного товариства "Акцент-банк", сплачений за подання позовної заяви судовий збір, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, в розмірі 2 395 (дві тисячі триста дев`яносто п`ять) грн 35 коп
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, а саме безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуюча Л.Є. Петренко