Справа № 587/5619/25
УХВАЛА
10 грудня 2025 року суддя Сумського районного суду Сумської області Степаненко О.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку по сформованому порядку користування.
Представник позивача звернувся до суду з клопотанням про звільнення позивача від сплати судового збору або значно зменшити його розмір., мотивувавши його тим, що сплата судового збору у значеному законом розмірі значно перевищує 5 % від річного доходу позивача..
Дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступних підстав.
Відповідно до вимог ч.ч.1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Аналогічно, за нормами п. 1 ч. 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.
Частиною другої цієї статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).
Вирішуючи питання про наявність підстав для зменшення розміру судового збору судом враховується, що позивачка ОСОБА_1 займає на посаді сторожа у КП «Міськводоканал» і її дохід за 2024 рік складає 128 862, 07 грн ( 94 157,75 грн + 34 704,32, оскільки загальний річний оподатковуваний дохід дорівнює сумі загальних місячних оподатковуваних доходів, отриманих (нарахованих) протягом такого звітного податкового року), окрім того, судом витребувано інформацію з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела та суми доходів, з якого вбачається, що позивачка інших доходів не має, тобто, фактично розмір доходу позивачки складає у середньому 8000 грн на місяць. Предметом поділу майна є власність позивачки.
Частинами 1, 3 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Таким чином, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків та роз`яснивши, що в разі невиконання викладених в ухвалі вимог, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.
На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про судовий збір», ст. ст. 175, 177, 185, 258, 260-261 ЦПК України, суддя
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання представника позивача задовольнити частково.
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку по сформованому порядку залишити без руху.
Запропонувати позивачу протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали усунути зазначені в ній недоліки і роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А.Степаненко