ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 грудня 2025 року м.Харків
Київський районний суд м.Харкова у складі:
головуючої судді - Лисиченко С.М.,
за участю секретаря судового засідання - Кот Я.А.,
прокурора Добронос Д.С.,
В обґрунтування позовних вимог, посилається на те, що Київською окружною прокуратурою м. Харкова встановлено наявність підстав для представництва інтересів держави в суді.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 29.11.2024 позовну заяву передано для розгляду головуючій судді Лисиченко С.М.
Ухвалою Київского районного суду м.Харкова від 03.12.2024 витребувано з Міністерства соціальної політики України інформацію з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб, інформацію стосовно ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
09.12.2024 електронним шляхом до суду надійшла витребувана інформація.
Ухвалою Київского районного суду м.Харкова від 12.12.2024 відкрито загальне позовне провадження по даній справі та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27.02.2025 підготовче провадження у цивільній справі закрито, призначено справу до розгляду по суті.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 03.06.2025 задоволено клопотання керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова Новікова Е.Ю. про витребування доказів у цивільній справі за позовною заявою Київської окружної прокуратури м.Харкова в інтересах держави в особі позивача Харківської міської ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, витребувано у Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради належним чином завірену копію інвентаризаційної справи на об`єкт нерухомого майна - нежитлову будівлю літ. «АА-1», що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
26.06.2025 до суду надійшов лист Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради з повідомленням про неможливість надати витребувані докази.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 08.07.2025 задоволено клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м.Харкова Добронос Д. про витребування доказів у цивільній справі за позовною заявою Київської окружної прокуратури м.Харкова в інтересах держави в особі позивача Харківської міської ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, витребувано у Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 інвентаризаційну справу на об`єкт нерухомого майна нежитлову будівлю літ. «АА-1», що розтатцована за адресою: АДРЕСА_1 .
Станом на 25.11.2025 витребувані докази до суду не надходили.
Прокурор Добронос Д.С. у судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала у повному обсязі та прохала про їх задоволення.
В судове засідання, призначене на 25.11.2025, представник позивача Харківської міської ради не з`явився, про час, день та місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку. Причини неявки суду не відомі.
Відповідачка у судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час і місце судових засідань повідомлялася у встановленому законом порядку, на підтвердження чого в матеріалах справи наявна поштова кореспонденція, яка була повернута оператором поштового зв`язку, а також судом були розміщені оголошення про її виклик на офіційному веб порталі Судової влади України. Відзиву на позовну заяву не подано.
Враховуючи, що відповідачка належним чином повідомлена про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідачки та згідно ч.4 ст.223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, вислухавши вступне слово прокурора, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Згідно з даними, які містяться у листі за підписом директора Департаменту земельних відносин Виконавчого комітету Харківської міської ради від 18.10.2024 №7254/0/225-24, відповідно до наявної в Департаменті інформації, будь-які проєкти рішень щодо надання у власність або користування земельної ділянки, на якій розташований об`єкт нерухомого майна, нежитлова будівля літ. «АА-1», загальною площею 24 кв.м, розташована по АДРЕСА_1 , Департаментом не готувалися, на розгляд сесії міської ради не виносилися. Ефективним способом захисту порушених прав та інтересів міської ради є вимога про знесення самочинно побудованого майна.
Згідно з даними, які містяться у довідці від 12.10.2020 №3110/20, що видана експертом ФО-П Циганковим Є.В., довідка видана ОСОБА_1 , на нежитлову будівлю літ. «АА-1», сендвіч-панелі, 1991 року будівництва, загальною площею 24,0 кв.м., поверховість АА-1, у тому числі побудовано (переплановано/реконструйовано) без дозвільної документації: відсутні. Згоду на обробку персональних даних отримано «12» жовтня 2020 р. Примітки: нежитлова будівя літ. «АА-1» побудована до 05 серпня 1992 року та згідно Інструкції «Про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна». затвердженої паказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24.05.2001 № 127 зі змінами та доповненнями не підлягає прийнятню в експлуатацію. Виконано відповідно до кваліфікаційного сертифікату АЕ № 003838 відповідального виконавця робіт з інвентаризації нерухомого майна.
Відповідно до даних, які містяться у технічному паспорті від 12.10.2020 інвентаризаційна справа №3110/20, складеного експертом ФО-П ОСОБА_2 , на нежитлову будівлю літ. «АА-1» по АДРЕСА_1 , експлікація приміщень громадського будинку: літера АА-1, поверх 1 , номери приміщень 1, призначення приміщень нежитлове приміщення, загальна та основна площа 24,0 кв.м. Характеристика громадського будинку з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами: літера АА-1, назва будівель та споруд нежитлова будівля, 1991 року спорудження, фундамент бетон, стіни сендвіч-панелі, покрівля метал, перекриття металеві балки, підлога плитка, електрика є, висота 2,30 м., площа основи забудови 31,2 кв.м.
17.03.2021 ОСОБА_1 звернулася із заявою про державну реєстрацію прав та їх обтяжень з метою реєстрації права приватної власності на нежитлову будівлю, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
Рішенням державного реєстратора прав на нерухоме майно Зоткіна С.В., Дергачівська міська рада, Харківська область, про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №57209925 від 22.03.2021, за результатами розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, прийняту 17.03.2021 11:19:19 за реєстраційним номером 44571812, яку подав ОСОБА_1 , що діє на підставі податковий номер/серія, номер паспорта/ НОМЕР_2 / НОМЕР_3 / для проведення державної реєстрації права власності, форма власності: приватна на будівля, що розташований АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки та документи, подані для проведення державної реєстрації прав, вирішив провести державну реєстрацію права власності, форма власності: приватна на будівля, що розташований АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки за суб`єктом: ОСОБА_1 , податковий номер/серія, номер паспорта/ НОМЕР_2 / НОМЕР_3 /, відкрити розділ у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційну справу на об`єкт нерухомого майна.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (інформаційна довідка №395314731 від 17.09.2024), нежитлова будівля літ «АА-1», загальною площею 24 кв. м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 101) зареєстрована на праві приватної власності за ОСОБА_1 .

Державна реєстрація прав проведена державним реєстратором Дергачівської міської ради Харківської області Зоткіним С.В. 17.03.2021 об 11:19:19, підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер:57209925 від 22.03.2021 12:25:04; документи, подані для державної реєстрації: довідка, серія та номер: 3110/20 виданий 12.10.2020, видавник ФОП ОСОБА_2 , технічний паспорт, серія та номер: б/н, виданий 12.10.2020, видавник ФОП ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до положень ст.ст.15, 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, крім іншого, припинення дії, яка порушує право; зміна правовідношення; припинення правовідношення; тощо. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до частини першої статті 375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам.

Згідно із частиною першою статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Отже, правовий режим самочинного будівництва врегульовано статтею 376 ЦК України. Норми зазначеної статті є правовим регулятором відносин, які виникають у зв`язку із здійсненням самочинного будівництва.

Стаття 376 ЦК України розміщена у главі 27 «Право власності на землю (земельну ділянку)», тобто правовий режим самочинного будівництва пов`язаний з питаннями права власності на землю.

Знаходження на земельній ділянці одного власника об`єкта нерухомості (будівлі, споруди) іншого власника істотно обмежує права власника землі, при цьому таке обмеження є безстроковим. Так, власник землі в цьому разі не може використовувати її ані для власної забудови, ані іншим чином і не може здати цю землю в оренду будь-кому, окрім власника будівлі чи споруди. Тому державна реєстрація будівлі, споруди на чужій земельній ділянці є фактично і реєстрацією обмеження права власника землі (пункт 84 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі № 916/1608/18).

Отже, самочинне будівництво нерухомого майна особою, яка не є власником земельної ділянки, слід розглядати як порушення прав власника відповідної земельної ділянки.

Разом із цим сам по собі факт державної реєстрації права власності на самочинно побудовану будівлю, споруду, не слід розглядати як окреме відносно факту самочинного будівництва порушення прав власника земельної ділянки.

Права власника земельної ділянки порушуються в результаті факту самочинного будівництва, а не державної реєстрації права власності на самочинно побудоване майно. Державна реєстрація права власності на самочинно побудовану будівлю, споруду поза встановленим статтею 376 ЦК України порядком за особою, яка таке будівництво здійснила, лише додає до вже існуючих фактичних обмежень (які з`явились безпосередньо з факту самочинного будівництва) власника земельної ділянки в реалізації свого права власності додаткові юридичні обмеження.

Отже, здійснення відповідачем самочинного будівництва нежитлової будівлі по АДРЕСА_1 порушує права позивача на користування та розпорядження земельною ділянкою, на якій спірні об`єкти нерухомості побудовані.

Суд зауважує, що, як правило, суб`єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права (див., зокрема, пункт 5.6 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16, пункт 88 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18, пункт 55 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 334/3161/17).

Належними вимогами, які може заявити особа - власник земельної ділянки, на якій здійснено (здійснюється) самочинне будівництво, для захисту прав користування та розпорядження такою земельною ділянкою, є вимога про знесення самочинно побудованого нерухомого майна або вимога про визнання права власності на самочинно побудоване майно. (пункт 113 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.11.2023 у справі № 916/1174/22).

З листа директора департаменту земельних відносин Харківської міської ради від 18.10.2024 № 7254/0/225-24 вбачається, що ефективним способом захисту порушених прав та інтересів міської ради є вимога про знесення самочинно побудованого нерухомого майна, що узгоджується з позовними вимогами керівника Київської окружної прокуратури м. Харкова у цій справі.

Судовим рішенням про знесення спірного об`єкта нерухомості суд вирішує подальшу юридичну долю самочинно побудованого майна (спірного об`єкта нерухомості). Якщо право власності на об`єкт самочинного будівництва зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, у разі задоволення позовної вимоги про знесення об`єкта самочинного будівництва суд у мотивувальній частині рішення повинен надати належну оцінку законності такої державної реєстрації. Якщо суд дійде висновку про незаконність державної реєстрації права власності на об`єкт самочинного будівництва, таке судове рішення є підставою для закриття розділу Державного реєстру прав та реєстраційної справи з огляду на положення пункту 5 частини першої статті 14 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (розділ Державного реєстру прав та реєстраційна справа закриваються в разі набрання законної сили судовим рішенням, яким скасовується рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, на підставі якого відкрито відповідний розділ) (п.п. 136-138 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.11.2023 у справі № 916/1174/22).

Відповідно до ст. 212 Земельного кодексу України самовільно зайняті земельні ділянки підлягають поверненню власникам землі або землекористувачам без відшкодування затрат, понесених за час незаконного користування ними. Приведення земельних ділянок у придатний для використання стан, включаючи знесення будинків, будівель і споруд, здійснюється за рахунок громадян або юридичних осіб, які самовільно зайняли земельні ділянки. Повернення самовільно зайнятих земельних ділянок провадиться за рішенням суду.

У цій справі судом не встановлено наявності будь-яких первинних правовстановлюючих документів, які б підтверджували відповідне речове право відповідача на земельну ділянку, на якій зареєстрована нежитлова будівля літ «АА-1», загальною площею 24 кв. м, у АДРЕСА_1 . При цьому, земельна ділянка, на якій перебуває спірний об`єкт нерухомого майна належить територіальній громаді міста Харкова, а Харківська міська рада не приймала рішення щодо надання дозволу на забудову цієї земельної ділянки. За обставин відсутності документа, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, а також документа, що підтверджує виникнення, перехід та припинення речових прав на земельну ділянку, на якій розташоване нерухоме майно, суд дійшов висновку, що у державного реєстратора були відсутні законні підстави для вчинення оспорюваної реєстраційної дії, оскільки довідка та технічний паспорт не є достатніми та вичерпними документами, на підставі яких здійснюється державна реєстрація права власності на об`єкт нерухомого майна.

Отже, знесення самочинно побудованого спірного об`єкта нерухомості відповідно до частини четвертої статті 376 ЦК України є належним та ефективним способом захисту прав власника земельної ділянки, на якій здійснено самочинне будівництво і тому суд задовольняє позовні вимоги в цієї частині з зобов`язанням відповідача повернути земельну ділянку із приведенням її у придатний для використання стан згідно із ст. 212 ЗК України, та відмовляє у задоволенні позовних вимог про скасування державної реєстрації на підставі вищевикладеного, як неналежний спосіб захисту.

Щодо питання наявності у прокурора підстав для представництва інтересів держави у цій справі.

Випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді визначені у Законі України «Про прокуратуру», частина третя статті 23 якого визначає, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Прокурор зазначає, що звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради, оскільки незаконні рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно призвели до вибуття із власності громади земельної ділянки, на якій розташована будівля. Оскільки Харківська міська рада не вчинила дій для захисту прав територіальної громади, прокурор правомірно звернувся до суду в інтересах держави в особі Харківської міської ради.

З листа директора департаменту земельних відносин Харківської міської ради від 18.10.2024 № 7254/0/225-24 вбачається, що департаментом не вживались заходи цивільно-правового характеру (пред`явлення позову) щодо зобов`язання повернути спірну земельну ділянку територіальній громаді з одночасним з одночасним приведенням її у попередній придатний для використання стан, включаючи знесення самочинно збудованого нерухомого майна.

Відтак, суд вважає, що прокурор підтвердив підстави для представництва інтересів держави у цій справі та звернувся з вказаним позовом в інтересах Харківської міської ради як землевласника, права якого, на думку прокурора, порушені.

Щодо належного відповідача у цій справі.

У постанові від 02.06.2021 року у справі № 509/11/17 (провадження № 61-268св21) Верховний Суд дійшов висновку, що належними відповідачами за вимогами про знесення самочинно збудованого майна, приведення приміщень у первісний стан, шляхом знесення самовільно збудованих об`єктів нерухомого майна, усунення перешкод у здійснені права користування та розпорядження майном шляхом перебудови самовільно збудованих об`єктів нерухомого майна мають бути чинні власники спірного майна.

Зважаючи на те, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав від 17.09.2024 нежитлова будівля літ «АА-1», загальною площею 24 кв. м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 101) зареєстрована на праві приватної власності за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), то суд дійшов висновку, що саме ОСОБА_1 є належним відповідачем у цій справі.

Щодо заходів забезпечення позову.

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи (п. 7 ч.1 ст. 158 ЦПК України).

Оскільки судом задоволено позовні вимоги в частині знесення самочинно побудованого спірного об`єкта нерухомості, то заходи забезпечення позову застосовані ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 18.12.2024 продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або до скасування за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Щодо розподілу судових витрат.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог ч.1 ст. 141 ЦПК України. Відповідно до положень ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, в тому числі витрати пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Зважаючи на те, що у цій справі прийнято рішення про часткове задоволення вимог, то суд дійшов висновку, що з ОСОБА_1 підлягають стягненню судові витрати в розмірі 3633,60 грн (6056,00 грн + 1211,20) /2.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 19, 81, 263-265, 268, 272, 273-276, 280-284 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова в інтересах держави в особі позивача Харківської міської ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою задовольнити частково.

Зобов`язати ОСОБА_1 повернути Харківській міській територіальній громаді в особі Харківської міської ради земельну ділянку у м. Харків по вул. Дружби Народів, 253-Б з одночасним знесенням об`єкта самочинного будівництва нежитлової будівлі літ «АА-1», загальною площею 24 кв. м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 101), з приведенням земельної ділянки під нею у придатний для використання стан.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 судові витрати в сумі 3633,60 грн на користь Харківської обласної прокуратури (код 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок UA0007171, код класифікації видатків бюджету - 0901010).

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до вимог ст.ст.284-285 ЦПК України.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відомості щодо учасників справи:

прокурор: Керівник Київської окружної прокуратури м.Харкова, місце знаходження: м.Харків, вул.Сумська, 76, код ЄДРПОУ відсутній;

позивачі: Харківська міська рада, адреса місця знаходження: м.Харків, майдан Конституції, 7, ;

відповідачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя С.М. Лисиченко