Справа № 495/8921/25
Провадження № 2/513/1198/25
Саратський районний суд Одеської області
15 грудня 2025 року суддя Саратського районного суду Одеської області Миргород В.С., розглянувши матеріали цивільної справи № 495/8921/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
В С Т А Н О В И В:
21 листопада 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 12 січня 2024 року Роздільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Роздільнянському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 10, посилаючись на неможливість спільного проживання та збереження сім`ї за фактичного припинення шлюбних відносин.
Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 24 листопада 2025 року цивільну справу № 495/8921/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, передано за підсудністю до Саратського районного суду Одеської області.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справ між суддями від 11 грудня 2025 року, справу № 495/8921/25, передано на розгляд судді Миргород В.С.
Позовну заяву подано з додержанням вимог, викладених у статтях 175-177, 189 ЦПК України.
Підстав для відмови у відкритті провадження у справі (ст. 186 ЦПК України) та повернення позову (ч.4 ст.185 ЦПК України) не встановлено.
На підставі ст. 28 ЦПК України, справа підсудна Саратському районному суду Одеської області.
Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.
У частині шостій статті 19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, що положення статті 19 ЦПК України в структурі законодавчого акта розташовані серед Загальних положень процесуального закону, суд має право віднести справу до категорії малозначних на будь-якій стадії її розгляду. При цьому за змістом пункту 1 частини шостої цієї статті справи, зазначені в ньому, є малозначними в силу притаманних їм властивостей, виходячи з ціни пред`явленого позову та його предмета.
Звертаючись до суду, позивач просить розірвати шлюб.
Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Зважаючи на те, що справа не віднесена до переліку тих, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження, у відповідності до ч.6 ст.19, ч.1 ст.274, ч.7 ст.277, ч.5 ст.279 ЦПК України, суд вирішує проводити розгляд вищевказаної справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 190, 274, 279 ЦПК України, суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Матеріали цивільної справи № 495/8921/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу прийняти до розгляду та відкрити провадження у вказаній справі.
Відправити відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів та встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Відповідно до ст. 49 ЦПК України: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
Копію ухвали направити сторонам по справі.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. С. Миргород