Пулинський районний суд Житомирської області
Справа № 292/375/25
Номер провадження 2/292/284/25
У Х В А Л А

10 грудня 2025 року селище Пулини

Пулинськогорайонного суду Житомирської області

Головуюча суддя Гуц О.В.

секретар судового засідання Риданова Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Лісіцького Андрія Валерійовича до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення коштів за борговою розпискою.

У засіданні брали участь: позивач ОСОБА_1 , відповідачка ОСОБА_2

У С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Лісіцький Андрій Валерійович звернувся з вказаним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення коштів за борговою розпискою.

Ухвалою суду від 23.04.2025 дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі та призначено до розгляду в спрощеному позовному провадженні з повідомленням сторін, розгляд якого неодноразово відкладався за клопотаннями учасників судового розгляду.

20.11.2025 від представника позивача - адвоката Лісіцького А.В. в інтересах позивача надійшла уточнена позовна заява про стягнення з відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_3 коштів за борговою розпискою.

Належно повідомлений про день та час розгляду справи представник позивача у судове засідання не з"явився.

Позивач у судовому засіданні просив прийняти до розгляду уточнену позовну заяву.

Відповідачка ОСОБА_3 з приводу прийняття судом до розгляду уточненої позовної заяви, покладалася на розсуд суду.

Суд, заслухавши думки позивача та відповідачки ОСОБА_5 , дослідивши матеріали уточненої позовної заяви, дійшов наступного висновку.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі №487/10128/14-ц).

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову; збільшення або зменшення розміру позовних вимог; об`єднання позовних вимог; зміну предмета або підстав позову.

На цьому наголосив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи №405/3360/17.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Отже, оскільки процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, суд, виходячи зі змісту уточнених позовних вимог, відповідно до яких позивач просив стягнути з відповідачів ОСОБА_6 та ОСОБА_3 кошти за борговою розпискою, тоді як змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, вбачається, що позов заявлено до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , розцінює уточнену позовну заяву, як подання іншого позову, а тому залишає уточнену позовну заяву без розгляду та повертає її позивачу.

За приписами частини шостої статті 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 4, 185 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Відмовити представнику позивача -адвокату Лісіцькому Андрію Валерійовичу у прийнятті позовної заяви про стягнення коштів за борговою розпискою в уточненій редакції та повернути її позивачу.

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу протягом 15 днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 15.12.2025.

Суддя О. В. Гуц