КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2025 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Кафідова О.В.,

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації, на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 11 вересня 2025 року про повернення позовної заяви у цивільній справі за позовом Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Дніпровсько-Тетерівське державне лісомисливське господарство про витребування земельних ділянок лісового фонду із чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2025 року Вишгородська окружна прокуратура Київської області в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації звернулася до Вишгородського районного суду Київської областіз позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Дніпровсько-Тетерівське державне лісомисливське господарство про витребування земельних ділянок лісового фонду із чужого незаконного володіння.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 11.09.2025 позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України (а.с. 48-49).

Не погоджуючись із ухвалою суду, позивач, подав апеляційну скаргу в якій, посилаючись на неправильне застосування норм процесуального та матеріального права, а також невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до Вишгородського районного суду Київської області для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказує, що в позові обрахунок ціни позову було проведено як за землі лісогосподарського призначення, виходячи із усереднених показників нормативної грошової оцінки земель лісогосподарського призначення за 1 га, а у випадку проведення оцінки вартості майна, згідно Закону України «Про оцінку мана, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оцінка буде проведена як щодо земель житлової та громадянської забудови, а не як щодо земель лісогосподарського призначення.

Разом з цим, посилається на правову позицію Верховного Суду від 11.04.2024 у справі № 756/16117/21 (а.с. 55-64).

Ухвалами Київського апеляційного суду від 08.10.2025 відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи (а.с. 83-86).

22.10.2025 до суду надійшов відзив представника ОСОБА_1 - адвоката Горбаченко Н.В., в якому останній просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зокрема, щодо повернення заяви позивачеві (заявникові), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, у серпні 2025 року Вишгородська окружна прокуратура Київської області в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації звернулась до Вишгородського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Дніпровсько-Тетерівське державне лісомисливське господарство про витребування земельних ділянок лісового фонду із чужого незаконного володіння.

Відповідно до частини 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд першої інстанції, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, 25.08.2025 постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху та встановив строк для усунення недоліків протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 25.08.2025 було направлено до електронного кабінету керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області та 27.08.2025 було доставлено до його електронного кабінету, про що свідчить довідка про доставку електронного документу (а.с. 47.)

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 11.09.2025 позовну заяву постановлено вважати неподаною та повернуто позивачу на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви позивачеві, суд першої інстанції свій висновок мотивував тим, що оскаржувану ухвалу було надіслано до електронного кабінету в ЄСІТС керівнику Вишгородської окружної прокуратури Київської області та доставлено в його електронний кабінет 27.08.2025 о 19:52:28. Проте, будь-яких документів на виконання вимог ухвали Вишгородського районного суду Київської області від 19.08.2025 прокурором суду не надано. З огляду на те, що позивачем недоліки позовної заяви не були виправлені, суд дійшов висновку, що позовна заява з усіма доданими до неї документами підлягає поверненню на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Апеляційний суд погоджується з такими висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Порядок вручення судових рішень встановлено ст. 272 ЦПК України.

Згідно з ч. 5 ст. 272 ЦПК України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до ч. 11 ст. 272 ЦПК України, якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до ч. 5, 6, 7 ст. 14 ЦПК України, суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Так, позивачем, Вишгородською окружною прокуратурою Київської області, в позовній заяві зазначено про наявність зареєстрованого електронного кабінету.

Як вбачається з матеріалів справи, 27.08.2025 ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 25.08.2025 було доставлено до електронного кабінету Вишгородської окружної прокуратури Київської області.

Таким чином, строк для усунення недоліків позовної заяви розпочався 28.08.2025 та сплинув 06.09.2025.

Як убачається з матеріалів справи, станом на день постановлення ухвали про повернення позовної заяви, заяву про усунення недоліків на виконання вимог ухвали суду від 25.08.2025 позивачем до суду подано не було.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо наявності підстав для повернення позовної заяви, оскільки недоліки позовної заяви Вишгородською окружною прокуратурою Київської області не були усунуті у встановлений судом строк, а відтак суд першої інстанції дійшов правильного висновку про повернення позовної заяви.

Доводи апеляційної скарги щодо проведення оцінки земель лісогосподарського, на які посилається апелянт, як на підставу для скасування оскаржуваного рішення, на увагу апеляційного суду не заслуговують, оскільки позовну заяву було повернуто у зв`язку із не усуненням недоліків у встановлений судом строк. При цьому, наведені в апеляційній скарзі позивачем доводи на обґрунтування заявленої ціни позову, позивачу слід було навести суду в заяві про усунення недоліків позовної заяви, а зважаючи на те, що у визначений судом строк, заяви про усунення недоліків позовної заяви Вишгородською окружною прокуратурою Київської області подано не було, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про повернення позовної заяви через не усунення недоліків позовної заяви.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала суду першої інстанції є законною і обґрунтованою, а доводи апеляційної скарги вірних висновків суду не спростовують, а тому підстав для скасування оскаржуваної ухвали судом апеляційної інстанції не вбачається.

За правилами ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 372, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації - залишити без задоволення.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 11 вересня 2025 року про повернення позовної заяви у цивільній справі за позовом Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Дніпровсько-Тетерівське державне лісомисливське господарство про витребування земельних ділянок лісового фонду із чужого незаконного володіння - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та протягом тридцяти днів може бути оскаржена до Верховного Суду.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

О.В. Кафідова