Справа № 355/1509/25
Провадження № 2/355/928/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2025 року Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Троценко Т. А.

за участю секретаря Ліберацької Ю. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с. Баришівка Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Березанської міської ради про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з позовом, у якому вказали, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх батько ОСОБА_3 , після смерті якого залишилася спадщина у вигляді житлового будинку з погосподарськими спорудами АДРЕСА_1 .

Заповіту померлий не залишив, тому спадкування відбувається за законом.

Вони, діти, як спадкоємці першої черги за законом, вважаються такими, що прийняли спадщину, оскільки на момент її відкриття проживали разом зі спадкодавцем.

При зверненні до Березанської міської державної контори була відкрита спадкова справа, але свідоцтво про право на спадщину вони не отримали у зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з огляду на те, що правовстановлюючі документи на будинок відсутні, і нотаріус запропонував їм звернутися до суду.

Спадковий будинок був побудований у 1992 році, але правовстановлюючі документи не збереглися, тому вони просять суд визнати за ними, за кожним, право власності на 1/2 частку житлового будинку з погосподарськими спорудами загальною площею 90,6 кв. м., житловою площею 57,6 кв. м., розташованого у АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька.

У судове засідання позивачі та їх представник адвокат Гонтар Г. Д. не з`явилися, про дату слухання справи повідомлені належним чином, представник надала суду заяву, у якій просить розглядати справу за їх відсутності, позовні вимоги просять задовольнити.

Представник відповідача заступник міського голови з питань діяльності виконавчих органів Березанської міської ради І. Мосінзова до суду не з`явилася, про дату слухання справи повідомлена належним чином, надала суду заяву, у якій просить розглядати справу за її відсутності.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У зв`язку з вищевикладеним, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову в повному обсязі, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_1 і ОСОБА_4 ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Баришівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Заповіту померлий не залишив.

Позивачі ОСОБА_5 і ОСОБА_2 , як діти померлого і спадкоємці першої черги за законом, у встановлений законом строк завернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом, заведена спадкова справа, спадкоємці отримали свідоцтва про право на спадщину за законом на земельні ділянки після смерті батька, що підтверджується копією спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_1 .

26. 06. 2025 року завідувач Березанської держнотконтори Н. Тищенко надала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, належний померлому, на тій підставі, що на його відсутні правовстановлюючі документи, у зв`язку з чим позивачі звернулися до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно після смерті батька.

Судом встановлено, що наказом № 19 від 06. 02. 1990 року по птахофабриці «Березанська» працівнику підприємства ОСОБА_3 було виділено земельну ділянку під будівництво індивідуального одноквартирного житлового будинку, що підтверджується Випискою з наказу.

Рішенням виконавчого комітету Садівської сільської ради Баришівського району Київської області від 22. 02. 1990 року ОСОБА_1 надано дозвіл на будівництво індивідуального житлового будинку та погосподарських будівель і споруд.

Рішенням Садівської сільської ради народних депутатів Баришівського району Київської області № 30 від 04 березня 1999 року ОСОБА_3 передано безоплатно у приватну власність земельну ділянку розміром 0,20 га у АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування житлового будинку і господарських будівель.

Вказані обставини підтверджуються також випискою з погосподасрької книги по особовому рахунку № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_3 , копії проекту газифікації житлового будинку по АДРЕСА_2 , замовник ОСОБА_1 , копією технічного паспорту на житловий будинок садибного типу по АДРЕСА_1 .

Відповідно до листа вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 громадяни, які збудували житлові будинки до 5 серпня 1992 року, могли за умови прийняття їх в експлуатацію відповідними комісіями отримати правовстановлюючі документи на будинок, навіть якщо його споруджено самовільно (самочинно) на земельній ділянці, яка перебуває в їх законному користуванні або у приватній власності. За наявності відповідних доказів судами може визнаватися право власності в порядку спадкування на спірні будинки, збудовані до 5 серпня 1992 року, на які спадкодавцем не було отримано правовстановлюючі документи.

З технічного паспорту на житловий будинок та погосподарської книги встановлено, що рік побудування ОСОБА_1 житлового будинку у АДРЕСА_1 1992.

Згідно ч.1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Згідно ст. ст. 1217,1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно вимог ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, хто його пережив, та батьки.

Частина 1 ст. 1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивачі є спадкоємцями першої черги за законом після смерті батька, у встановлений законом строк звернулися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але свідоцтво про право на спадщину на житловий будинок не отримали у зв`язку з тим, що за життя померлий ОСОБА_1 не отримав правовстановлюючих документів на житловий будинок.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Суд встановив, що померлому ОСОБА_1 на праві власності належав житловий будинок у АДРЕСА_1 , вказані обставини підтверджені належними та достатніми доказами, позов відповідає вимогам закону, визнаний відповідачем, отже є підстави для його задоволення.

Згідно положень ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 328, 1217,1218,1261,1270 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 12, 13,76-81,258-263 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 і ОСОБА_2 задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП НОМЕР_3 право власності на 1/ 2 частку житлового будинку з погосподарськими спорудами загальною площею 90,6 кв. м., житловою площею 57,6 кв. м., розташованого у АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 РНОКПП НОМЕР_4 право власності на 1/ 2 частку житлового будинку з погосподарськими спорудами загальною площею 90,6 кв. м., житловою площею 57,6 кв. м., розташованого у АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду на протязі тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Баришівського

районного суду Т. А. Троценко