"19" листопада 2025 р. Справа № 363/4277/25
УХВАЛА

Іменем України

19 листопада 2025 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючої судді Дьоміної О.П., за участю секретаря Підопригори Х.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгорода в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Експлуатаціна компанія «Комфорт-Майстер» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,-

ВСТАНОВИВ:

28.07.2025 року представником позивача Клименком О. подано до Вишгородського районного суду Київської області вказану позовну заяву, в якій представник позивача просив суд стягнути з відповідача на користь ТОВ «Експлуатаційна компанія «Комфорт-Майстер» заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг, за період з грудня 2018 року по квітень 2025 року, в розмірі 54 626 грн. 58 коп., також за прострочення відповідачем виконання грошового зобов`язання, стягнути з останнього 3% річних в розмірі 2 017 грн. 97 коп. та інфляційні втрати в розмірі 8 436 грн. 29 коп., а також витрати по сплаті судового збору.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 15.08.2025 року зазначену позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по вказані цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін.

20.10.2025 року представник позивача подав до суду заяву, в якій, посилаючись на сплату відповідачем заборгованості за надані житлово-комунальні послуги в розмірі 54 626 грн. 58 коп. та інфляційних втрат в розмірі 8 436 грн. 29 коп., а також компенсацію судового збору, просив прийняти відмову позивача від позову в частині вимог про стягнення 3% та закрити провадження по даній справі.

Учасники провадження в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку, поважності причин неявки не повідомили.

Оскільки сторони у судове засідання не з`явилися, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши заяву представника позивача, а також матеріали справи, суд дійшов наступного висновку:

Статтею 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Стаття 49 ч. 2 п. 1 ЦПК України зазначає, що позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Як вбачається із заяви представника позивача, останній просив суд закрити провадження у справі, у зв`язку з тим, що відсутній предмет спору.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України - суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Закриття провадження у справі це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Об`єднана Палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду постановою від 20.09.2021 року у справі за №638/3792/20 (провадження № 61-3438сво21) роз`яснила, що мається на увазі під відсутністю предмету спору. Так, Колегія суддів вважала, що необхідно конкретизувати висновок Верховного Суду щодо застосування п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, а саме зазначити, що закриття провадження у справі можливе, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судового рішення, з огляду на таке. Так, поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, з урахуванням підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, ЄСПЛ зазначив, що відповідно до духу Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення. Предмет спору це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Предмет позову розуміють як певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто правові підстави позову це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. З огляду на викладене відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб. Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або спірні питання врегульовано самими сторонами.

ОП КСЦ Верховного Суду виснувала, що суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і після відкриття провадження у справі, коли на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

При цьому, суд враховує, що відсутність предмета спору означає відсутність спірного матеріального правовідношення між сторонами, а в свою чергу відсутність предмета судового розгляду тягне за собою припинення провадження у справі. Тобто за відсутності спору сторін щодо відповідних прав та обов`язків і відсутності з боку жодної із сторін дій, які свідчать про наявність між ними неврегульованих спірних питань, маються підстави для закриття провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, а саме у разі відсутності предмета спору.

За таких обставин, суд вважає за доцільне задовольнити заяву представника позивача та закрити провадження у справі.

На підставі викладеного вище та керуючись ст. ст.255, 353-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача Клименка О. про закриття провадження у справі задовольнити.

Провадження у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Експлуатаціна компанія «Комфорт-Майстер» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги закрити.

Роз`яснити, що повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуюча суддя О.П. Дьоміна