Провадження №2/367/2679/2025
У Х В А Л А

про направлення за підсудністю

01 грудня 2025 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Лещенко О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Ірпінського міського суду було відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Після відкриття провадження суд дійшов висновку, що вищевказаний позов слід направити за підсудністю з таких підстав.

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічні положення закріплені в частині 1статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Територіальна підсудність це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

Відповідно до ст.1 ЦПК України цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Згідно з ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

У відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 1984081 від 07.11.2025 ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

У відповіді № 2066693 від 01.12.2025 з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери зазначено, що ОСОБА_2 має довідку ВПО та фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно з приписами п. 3-1 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Приймаючи до уваги те, що с. Блиставиця Бучанського району Київської області до набрання чинності Постановою Верховної ради України «Про утворення і ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, відносилося до адміністративних меж Бородянського району Київської області, то позовну заяву необхідно передати на розгляд до Бородянського районного суду Київської області.

Отже за загальними правилами підсудності вимоги позивача до відповідача територіально не підсудні Ірпінському міському суду Київської області, оскільки відповідач ОСОБА_2 проживає за адресою: АДРЕСА_2 , а вказаний населений пункт відноситься до територіальної юрисдикції Бородянського районного суду Київської області (07801, Київська обл., Бучанський район, с-ще Бородянка, вул. Центральна, буд. 315)

Так само і не підсудні Ірпінському міському суду Київської області за правилом альтернативної підсудності за вибором позивача згідно ч. 2 ст. 28 ЦПК України вимоги позивача до відповідача.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободвід 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20 липня 2006 року в справі «Сокуренко і Стригун проти України» зазначив, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 Конвенції передбачає усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів, у тому числі й територіальної.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом (частина 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Згідно п. 1 ч. 1ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Аналізуючи вищевикладені доводи, беручи до уваги відомості про місце проживання відповідача, суд дійшов висновку про помилкове надсилання позивачем справи до Ірпінського міського суду Київської області та про необхідність передачі вказаної цивільної справи на розгляд до Бородянського районного суду Київської області (07801, Київська обл., Бучанський район, смт. Бородянка, вул. Центральна, буд. 315).

Згідно зі ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 27, 31, 260, 353, 354 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати за підсудністю до Бородянського районного суду Київської області (07801, Київська обл., Бучанський район, с-ще Бородянка, вул. Центральна, буд. 315).

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.В. Лещенко