справа № 563/1235/25
У Х В А Л А

27 листопада 2025 року Корецький районний суд

Рівненської області

у складі: головуючого судді Сірака Д.Ю.

секретар судового засідання Литвинчук Л.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву заяву представника відповідача, ОСОБА_1 адвоката Тисячник Рузанни Робертівни про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ТОВ "УКР КРЕДИТ ФІНАНС" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив :

03 жовтня 2025 року Корецьким районним судом Рівненської областібуло ухвалено заочне рішення у справі № 563/1235/25 за позовом ТОВ «УКР КРЕДИТ

ФІНАНС» (далі Позивач) до ОСОБА_1 (далі Відповідач) про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Представник ОСОБА_1 адвокат Тисячник Р.Р. через систему «Електронний суд» звернулася до Корецького районного суду Рівненської області з заявою про перегляд заочного рішення суду від 03.10.2025 року у справі №563/1235/25 за позовом ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В поданій заяві посилається на те, що розгляд справи проведений судом без участі відповідача, повістку про виклик у судове засідання ОСОБА_1 не отримувала. За таких обставин вказує, що вона не була обізнана про дату, час і місце судового засідання, у зв`язку з чим не мав змоги подати відзив на позовну заяву. Вважає, що вимоги банку не ґрунтуються на нормах чинного законодавства. Представник відповідача стверджує, що кредитний договір між ним та ТОВ «Укр Кредит Фінанс» не укладався. На думку адвоката, не можуть вважатись укладеними кредитні договори, які містять посилання на додатки до них (Правила та умови кредитування, тарифи тощо), зміст яких розміщений в мережі Інтернет на сайті банку, якщо такі додатки містять істотні умови у розумінні ч. 1 ст. 638 ЦК України та безпосередньо не підписані сторонами кредитного договору. Відповідач зазначає, що за вказаним у позові посиланням в мережі Інтернет на сайті creditkasa.com.ua, містяться викладені «Умови і правила обслуговування в ТОВ «Укр Кредит Фінанс» при наданні послуг щодо продуктів які можуть змінюватись чи не щодня, адже викладені вони без зазначення дати, станом на яку вони чинні, що, на думку відповідача, не є належним і допустимим доказом. В матеріалах справи відсутні будь-які документи, які б уповноважували АТ КБ "ПриватБанк" на здійснення переказу коштів в межах кредитного договору, у тому числі сам договір. Довідка ж від ТОВ "Укр Кредит Фінанс" про перерахунок складена в односторонньому порядку і не може слугувати підтвердженням того, що кредитні кошти дійсно було перераховано. Звертає увагу, що паспорт споживчого кредиту, який, нібито, був підписаний відповідачем, не може розцінюватися як належний доказ укладеного правочину та домовленості сторін щодо саме тих умов кредитного договору, на які посилається позивач при розрахунку заборгованості.

Посилаючись навищевикладені обставини представник відповідача, адвокат Тисячник Р.Р. просила суд скасувати заочне рішення у цивільній справі №563/1235/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та призначити справу до розгляду у загальному порядку. Представник ОСОБА_1 адвокат Тисячник Р.Р. у заяві про перегляд заочного рішення просила розгляд питанння провести без участі відповідача та її як представника.

Представник ТОВ "Укр Кредит Фінанс" в судове засідання не з`явився. 17.11.2025 подав до суду заперечення на заяву про перегляд заочного рішення у цій справі, відповідно до яких заяву про перегляд заочного рішення Корецького районного суду Рівненської області від 03.10.2025 у справі № 563/1235/25 просив залишити без задоволення, а заочне рішення просив залишити без змін.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про дату та час судового засідання повідомлялись судом завчасно та належним чином.

Дослідивши матеріали цивільної справи, заяву про перегляд заочного рішення, суд дійшов таких висновків.

Згідно із положеннями ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Отже, правовий аналіз ст.288 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Судом встановлено, що 03.10.2025 заочним рішенням Корецького районного суду Рівненської області у цивільній справі №563/1235/25 позов товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено.

Вирішуючи питання щодо наявності поважних причин неявки відповідача в судові засідання, суд керується таким.

Згідно з рішенням суду та матеріалами цивільної справи в судові засідання із розгляду Корецьким районним судом Рівненської області згаданої цивільної справи відповідач жодного разу не з`являлася, повідомлялася належним чином про дату і місце судового засідання.

Відповідно до ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачу судом було скеровано вказану ухвалу про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та доданими до неї матеріалами, а також із судовою повісткою, за адресою місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку, яка була вказана у відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру від 17.07.2025 та в позовній заяві, та була направлена їй рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. 31.07.2025 на адресу суду повернувся конверт разом із ухвалою, який був скерований відповідачу з поштовою відміткою «адресат відмовився» (а.с.55 - 56). Крім того, відповідачу 07.10.2025 надсилалося заочне рішення суду по суті спору, і поштове відправлення повернулося до суду із поштовою відміткою «адресат відмовився».

За змістом пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв?язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об?єктом поштового зв?язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження, відправлення «EMS» - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод. За письмовою заявою відправника/адресата строк зберігання поштових відправлень, внутрішніх поштових переказів може бути продовжений за додаткову плату до двох місяців з дня надходження до об?єкта поштового зв?язку місця призначення. У разі невручення рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою у порядку, визначеному у пунктах 99, 99-1, 99-2, 106 та 114 цих Правил, із зазначенням причини невручення.

Після закінчення встановленого строку зберігання поштові відправлення, поштові перекази повертаються відправнику. Повернення відправлень, від яких відмовився адресат або вручення яких неможливе, повинне здійснюватися негайно.

Таким чином, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв?язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

У Постанові від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19 Верховний Суд зробив висновок, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв?язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Сам лише факт неотримання відповідачем поштової кореспонденції, якою суд з додержанням вимог процесуального закону надсилав як ухвалу про відкриття провадження у справі з копією позовної заяви, так і судові повістки-повідомлення за належною адресою та яка повернулась до суду у зв?язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною неподання відзиву з відповідними доказами у встановлений в ЦПК України строк та неявки в судові засідання, оскільки зумовлено не об?єктивними причинами, а суб?єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції (відповідна правова позиція міститься у постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 11.06.2021 у справі №2-6236/11).

Таким чином, відповідач вважається таким, що належним чином повідомлявся про місце і час проведення судового засідання у справі. Поважних причин неприбуття відповідача в судові засідання представником не наведено та не надано доказів поважності неприбуття відповідача в судові засідання.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Зважаючи на встановлені обставини щодо не отримання відповідачкою копії заочного рішення суд вважає за необхідне поновити відповідачці строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Наявність однієї з підстав, зазначених у частині ч. 1 статті 288 ЦПК України не спричиняє скасування заочного рішення. Лише у своїй сукупності названі обставини спричиняють скасування заочного рішення.

З матеріалів справи вбачається, що копія ухвали про прийняття заяви до розгляду та відкриття провадження у справі № 563/1235/25, а також судові повістки про виклик у судове засідання надсилалися судом відповідачці на адресу зареєстрованого місця проживання останньої, однак не були вручені через її відмову від одержання.

Відзив на позовну заяву від відповідачки на адресу суду не надходив.

Разом із тим, відповідачкою та її представницею до заяви про перегляд заочного рішення не були надані докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та могли б призвести до ухвалення протилежного за змістом рішення, про перегляд якого просить заявниця.

Крім того, відповідачем не надано доказів, які б не досліджувалися судом при розгляді справи, і які мали б істотне значення для правильного вирішення справи. Відповідач лише надає власну оцінку доказів, які вже були оцінені судом, що також не може бути підставою для скасування заочного рішення у справі.

Таким чином, суду не надано доказів поважності неявки відповідача в судове засідання та не надано інших доказів ніж ті, що були досліджені судом при розгляді справи, і за таких обставин підстави для скасування заочного рішення у справі відсутні.

Доводи представника відповідача щодо відсутності доказів виникнення між сторонами зобов`язальних правовідносин, зокрема щодо відсутності первинних бухгалтерських документів на підтвердження перерахування суми кредиту позичальнику суд не бере до уваги, оскільки матеріали справи містять довідку АТ КБ «Привабанк» про перерахування 22 вересня 2023 року суми кредиту за кредитним договором № 1276-2113на електронний платіжний засіб № НОМЕР_1 , особисто зазначений ОСОБА_1 у кредитному договорі, підписаному одноразовим ідентифікатором, платіж на яку здійснювався через систему LiqPay.представника

У той же час заява представника відповідача не містить посилань на докази, які підтверджували б її заперечення проти позовних вимог, зокрема щодо того, що вона не укладала з позивачем кредитний договір, а банківська картка, на яку було перераховано кредитні кошти, їй не належить (постанова Верховного Суду від 14 червня 2022 року у справі № 757/40395/20).

Суд також приймає до уваги правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 07.10.2020 року по справі №127/33824/19, що без отримання листа на адресу електронної пошти та/або смс-повідомлення, без здійснення входу на сайт товариства за допомогою логіна особистого кабінету і пароля особистого кабінету кредитний договір між позивачем та відповідачем не був би укладений. Сторони досягли згоди щодо усіх істотних умов правочину, а кредитні кошти не були б перераховані відповідачу.

Таким чином доводи, наведені відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення, не мають істотного значення для правильного вирішення справи, оскільки спростовуються викладеними у судовому рішення мотивами суду та письмовими доказами у справі.

Згідно частини третьої статті 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Суд вважає, що зазначені вище обставини не створюють юридичної сукупності елементів, які дають підстави для скасування заочного рішення. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов?язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-X).

Ураховуючи викладене, суд вважає доводи відповідача, викладені у заяві про перегляд заочного рішення безпідставними, необґрунтованими та такими, що не мають істотного значення для правильного вирішення справи, відповідачем не наведено інших переконливих аргументів, які б слугували підставами для скасування заочного рішення суду, а отже немає підстав для перегляду заочного рішення суду.

Керуючись ст. 287, 288 ЦПК України, суд

постановив:

Поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Корецького районним суду Рівненської області від 03.10.2025 у справі №563/563/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заяву представника відповідача, ОСОБА_1 адвоката Тисячник Рузанни Робертівни про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ТОВ "УКР КРЕДИТ ФІНАНС" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України до Рівненського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя