Справа № 510/2181/24
Провадження № 2/510/849/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

05 листопада 2025 року Ренійський районний суд Одеської області

у складі: - головуючого судді Дудник В.І.;

-за участю секретаря Лабановой С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у судові засідання, які призначалися на 23.07.2025р., 12.08.2025р., 07.10.2025р., 22.10.2025р., 05.11.2025р., будучи належним чином сповіщені, не явились, про причину неявки суд не сповістили, були попереджені, що на підставі ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки без поважних причин або неповідомлення суду про причини неявки, справа буде розглянута у їх відсутності на підставі даних, що є в матеріалах справи. Відзивів на позов не надали.

Представник позивачки ОСОБА_4 позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив справу розглянути без його участі.

Згідно із ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

У зв`язку із цими обставинами суд прийняв рішення про заочний розгляд справи на підставі наявних доказів. Позивачка, її представник проти заочного розгляду справи не заперечували.

В ході розгляду справи судом були дослідженні наступні докази: копія договору купівлі-продажу від 10.07.2024р.; копія акту прийому-передання нерухомості за договором купівлі-продажу від 10.07.2024р.; копія довідки старости Котловинського старостинського округу Виконавчого комітету Ренійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області від 21.06.2024р. №153 про склад сім`ї ОСОБА_5 на день її смерті; копія довідки старости Котловинського старостинського округу Виконавчого комітету Ренійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області від 21.06.2024р. №152 про склад сім`ї ОСОБА_6 на день його смерті; довідки Виконавчого комітету Ренійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області від 25.06.2024р. про склад сім`ї ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ; копії постанов від 22.08.2024р. про відмову у вчинення нотаріальної дії; копії свідоцтв про народження відповідачів; копія свідоцтва про розірвання шлюбу між ОСОБА_7 та ОСОБА_3 ; копія свідоцтва про смерть ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ; копія свідоцтва про смерть ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ; копія свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 19.10.2011р.; копія витягу від 19.10.2011р. про державну реєстрацію прав на нерухомість за ОСОБА_6 та ОСОБА_5 ; копія свідоцтва про укладення шлюбу між ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; копія домової книги; копія технічного паспорту на житловий будинок із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташований по АДРЕСА_1 ; відповідь завідувачки Ренійської державної нотаріальної контори Одеської області від 09.07.2025р.; копія заяви ОСОБА_2 від 21.11.2020р. про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_6 ; копія заяви ОСОБА_5 від 21.11.2020р. про відмову від спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_6 ; копія заяви ОСОБА_2 від 23.03.2021р. про видачу свідоцтва про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_6 ; копія Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 21.11.2020р. (щодо спадщини ОСОБА_6 ); копія Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 21.11.2020р.; копія витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 21.11.2020р. (дата заведення 21.11.2020р.); копія державного акту серії IV-ОД № 066799 від 12.03.2004р. на право приватної власності на землю; копія свідоцтва № НОМЕР_1 про право на спадщину за законом від 23.03.2021р.; копія витягу від 23.03.2021р. про реєстрацію в Спадковому реєстрі свідоцтва про право на спадщину за законом; Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру від 08.07.2025р. ; копія заяви ОСОБА_3 від 18.04.2023р. про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 ; копія Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 18.04.2023р. (щодо спадщини ОСОБА_5 ); копія Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 18.04.2023р.; копія витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 18.04.2023р. (дата заведення 18.04.2023р.); Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру від 08.07.2025р.

Судом в ході судового розгляду справи встановлено, що позивачка ОСОБА_1 , діюча через свого представника, звернулась до суду із вищезгаданими вимогами до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , зазначивши, що 10.07.2024р. між нею та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 була досягнута домовленість про купівлю належного їм житлового будинку із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташованого по АДРЕСА_1 за 20000 грн.10.07.2024р. сторони уклали між собою відповідний письмовий договір. В той же день позивачка передала відповідачам обумовлену суму, а відповідачі передали документи на житловий будинок (які були у них в наявності). У майбутньому відповідачі пообіцяли позивачці засвідчити договір купівлі-продажу нерухомості в нотаріальному порядку.

Після вчинення правочину позивачка розпорядилась щодо догляду за придбаним житловим будинком, зробила там ремонт, сплачує всі необхідні комунальні платежі. З метою нотаріального засвідчення правочину позивачка неодноразово зверталась до відповідачів, однак вони від посвідчення договору ухиляються, на прохання позивачки про зустріч не реагують, мотивуючи нестачею вільного часу, матеріальними труднощами та ін. Пізніше, при зустрічі, відповідачі пояснили, що засвідчити угоду в нотаріальному порядку неможливо, оскільки на час укладення договору купівлі-продажу (10.07.2024р.) вони не рахувались зареєстрованими власниками домоволодіння, а фактично володіли ним. Так, вищевказаний житловий будинок належав батькові та матері відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ОСОБА_6 та ОСОБА_5 в рівних частках кожному з них. За життя батько відповідачів ОСОБА_6 не розпорядився належним йому майном, заповіту не залишив, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер. У передбачений законом строк відповідачка ОСОБА_2 звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька, вдова померлого від прийняття спадщини відмовилась. Таким чином, відповідачка ОСОБА_2 прийняла спадщину за законом на частку житлового будинку після смерті батька в порядку ч. 1 ст. 1269 ЦК України, але не переоформила її на своє ім`я. За життя матір відповідачів ОСОБА_5 не розпорядилась належним їй майном, заповіту не залишила, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла. У передбачений законом строк відповідачка ОСОБА_3 звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті матері. Таким чином, відповідачка ОСОБА_3 прийняла спадщину за законом на частку житлового будинку після смерті матері в порядку ч. 1 ст. 1269 ЦК України, але не переоформила її на своє ім`я. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

При зверненні до відповідних органів із питанням про засвідчення договору, оформлення документації на житловий будинок на себе, позивачці було роз`яснено, що зробити це неможливо, оскільки у сторін відсутній правовстановлюючий, належним чином завірений документ на доказ вчинення правочину, крім того, під час укладення договору про купівлю-продаж житлового будинку, ані ОСОБА_2 , ані ОСОБА_3 не були зареєстрованими власниками майна. Враховуючи вищенаведене, позивачка вимушена була звернутися із позовом до суду.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачки обґрунтовані і підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

За ст. 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно : було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Також не підлягає віндикації майно, що було продане набувачу у порядку, встановленому для виконання судових рішень. Відповідно до ч.3 ст. 388 ЦК України майно набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, може бути витребуване в усіх випадках.

Згідно із ст. 330 ЦК України, якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до ст. 388 ЦК України, майно не може бути витребуване у нього. Згідно ст. 397 ЦК України, володільцем чужого майна є особа, яка фактично тримає його у себе. Право володіння чужим майном може належати одночасно двом або більше особам. Фактичне володіння майном вважається правомірним, якщо інше не випливає із закону або не встановлено рішенням суду.

Враховуючи вищевикладені засади законодавства, сторона у справі позивачка ОСОБА_1 є добросовісним набувачем, оскільки на час укладення письмової угоди про купівлю-продаж житлового будинку із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташованого по АДРЕСА_1 , вона не знала і не могла знати про те, що відповідачі не мали права на відчуження нерухомості раніше, ніж вони зареєстрували б право власності на неї. Отже, вбачаються правові підстави для набуття позивачкою права власності на вищевказану нерухомість як добросовісним набувачем.

Як вже зазначалося вище, між позивачкою та відповідачами була досягнута домовленість про купівлю-продаж нерухомості, згідно якої відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 продали, а позивачка купила житловий будинок із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташований по АДРЕСА_1 , за 20000 грн. 10.07.2024р. позивачка передала відповідачам обумовлену суму, а відповідачі передали позивачці документи на будинок (які були у них в наявності). Оскільки на момент укладення угоди сторони не мали змоги засвідчити договір нотаріально, вони домовилися зробити це згодом. Оскільки це виявилося неможливим, позивачка звернулась до суду із відповідним позовом.

Виходячи із вищенаведеного, угода (правочин) між сторонами відбулася, вона виконана в повному обсязі, нею були припиненні обов`язки відповідачів щодо житлового будинку та встановленні права на нього у позивачки як добросовісного набувача, тому є правові підстави визнати право власності на нерухомість за позивачкою як добросовісним набувачем.

Керуючись ст.ст. 12, 76 - 81, 200, 258, 259, 264 - 265, 268, 280-289, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 16, 330, 388, 397, 657 ЦК України, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) право власності на:

-житловий будинок із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташований по АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ( рахується зареєстрованим за ОСОБА_6 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Заочне рішення може бути переглянуте Ренійським районним судом Одеської області за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

На рішення може бути подана апеляційна скарга позивачем до Одеського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ст. 284 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Вячеслав ДУДНИК