Справа №305/3442/25
Провадження по справі 2/305/958/25
01.12.2025. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
секретаря судового засідання Веклюк А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
19.09.2025, ОСОБА_1 , звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що 13 жовтня 2013 року вони з відповідачем, ОСОБА_2 , зареєстрували шлюб, про що виконкомом Богданської сільської ради Рахівського району, Закарпатської області зроблено відповідний актовий запис за №16 та видано, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 13.10.2013. З позовної заяви вбачається, що у період шлюбу у них народилося двоє дітей: син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які на даний час проживають з позивачкою. Зазначає, що спільне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння, різні погляди на життя, різні звички та характер. Стверджує, що фактичні шлюбні відносини між нею та відповідачем припинені з 2023 року, з цього часу вони сімейні відносини не підтримують та проживають окремо. Вважає, що шлюб розпався остаточно, примирення і збереження їх шлюбу є неможливим. Впевнившись в тому, що їх сім`я розпалася остаточно, відновити її неможливо, подальше спільне життя з відповідачем буде суперечити її інтересам, тому строк на примирення просить не надавати, позовні вимоги задовольнити в повному обсязі та винести судове рішення, яким шлюб між нею та відповідачем розірвати.
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О. від 29.09.2025 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін.
Позивачка, ОСОБА_1 у судове засідання, повторно, не з`явилася. Поряд з цим, одночасно з позовом подала заяву про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримує та просить такі задовольнити.
Відповідач, ОСОБА_2 , у судове засідання, повторно, не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, засобами поштового зв`язку, яка відповідно до роздруківок відстеження трекінгу відправлень Укрпошти, судові повістки разом з копією позовної заяви та ухвалою суду про відкриття провадження по справі 04.11.2025 та 15.11.2025 "вручено одержувачу", а також шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, однак відзиву на день судового розгляду справи не надав. Заяв чи клопотань про надання строку на примирення від відповідача не надходило.
Згідно з ч.8 ст.178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Дослідивши надані позивачкою письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно частини 1 статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 13 жовтня 2013 року, про що виконкомом Богданської сільської ради Рахівського району, Закарпатської області зроблено відповідний актовий запис за №16 та видано, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 13.10.2013.
Від шлюбу у сторін народилося двоє дітей: син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 та дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 .
Відповідно до ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Поряд з цим, у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
Позивачка, ОСОБА_1 , на задоволенні позову наполягає. Відповідач, ОСОБА_2 , відзиву на позов не подавав. Таким чином, враховуючи, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивачки, порушує її особисті інтереси, що має істотне значення.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 , як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, заявила, що після розірвання шлюбу бажає залишити шлюбне прізвище ОСОБА_5 .
В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Питання про відшкодування судових витрат позивачкою не ставилося.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Шлюб укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 13 жовтня 2013 року, у виконкомі Богданської сільської ради Рахівського району, Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис за №16 - розірвати.
Судові витрати залишити за позивачкою.
Відомості щодо учасників справи:
Позивачка, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою, АДРЕСА_1 .
Відповідач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН: НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк