Справа № 368/1570/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" листопада 2025 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого Шевченко І.І.

за участю секретаря Назаренко А.І.

представника позивача адвоката Ніколаєвої Г.Г.

представника відповідача адвоката Клапчука Ф.П.

та відповідачів ОСОБА_1

під час підготовчого судового засідання в залі суду в м. Кагарлику Київської області по розгляду клопотання представника позивача ОСОБА_2 адвоката Ніколаєвої Галини Григорівни про призначення будівельно-технічну експертизу у цивільній справі загального позовного провадження за позовом ОСОБА_2 , представник позивача ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

До Кагарлицького районного суду Київської області звернулася представник позивача ОСОБА_2 адвоката Ніколаєвої Галини Григорівни та просить суд призначити по справі будівельно-технічну експертизу, обґрунтовуючи клопотання наступним.

Враховуючи відзив, поданий відповідачем, та додані ним документи, просить прийняти уточнене клопотання про проведення будівельнотехнічної експертизи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Як зазначалося у позовній заяві, 11 грудня 2009 року відповідачу його мати подарувала земельну ділянку, кадастровий номер: :01:176:0010 за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору дарування земельної ділянки, посвідченого приватним нотаріусом Кулініченко М.Г.

Будівництво, що здійснювалося на земельній ділянці не було самочинним. Оскільки дозвіл на зведення житлового будинку був отриманий ще попереднім власником земельної ділянки матір`ю відповідача.

За час шлюбу сторонами будували житловий будинок. Будинок двоповерховий з червоної цегли, на момент розлучення у ньому завершувалися внутрішні ремонті роботи.

Тобто будинок був майже готовий до проживання, але в експлуатацію не введений. Станом на день подання цього позову позивач немає доступу до зазначеного майна, тому здійснити його оцінку в досудовому порядку не видається за можливе.

З метою поділу спільного майна подружжя позивач просить про проведення будівельно-технічної експертизи.

Відповідно до ч.1 ст. 103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник адвокат Клапчук Ф.П. заперечували проти проведення експертизи, оскільки вважають, що проведення експертизи не на часі.

Суд, заслухавши думку учасників справи, оглянувши матеріали справи, при вирішенні клопотання, дійшов до наступних висновків.

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області перебуває на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_2 , представник ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ч 1 ст. 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (ч.1 ст. 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Принцип змагальності передбачає, зокрема і те, що суд у розгляді справи займає позицію об`єктивного та неупередженого арбітра, не збирає докази, а лише оцінює ті, що надані сторонами. Принцип змагальності є складовою справедливого судового розгляду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що також включає принципи рівності сторін у процесі та ефективної участі, диспозитивності та розумності строку.

Отже, за принципом змагальності, збір та підготовка фактичного матеріалу (доказів) необхідних для вирішення спору між сторонами покладається на сторони, суд лише оцінює надані учасниками справи докази, проте сам їх не збирає.

Так, згідно глави 3 розділу ІІІ ЦПК України, якою врегульовані питання та межі підготовчого засідання, клопотання про призначення експертизи в межах цивільної справи, вирішується на стадії підготовчого засідання.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За правилами ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Відповідно до ч. 4 ст. 83 ЦПК України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до ч. 8 ст. 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Отже, ст. 83 ЦПК України містить імперативну заборону суду приймати до розгляду докази, якщо вони подані не у встановлений судом строк. Особа має письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у справі № 910/7381/21 від 11.10.2023.

З викладеного випливає, що вирішення питання про призначення експертизи по справі відбувається на підготовчій стадії розгляду справи. Саме на стадії підготовчого провадження сторони мають можливість подати заяви з процесуальних питань та заяви по суті справи.

Так, подання клопотання про призначення експертизи на стадії підготовчого провадження є обґрунтованим, враховуючи необхідність надання права іншій стороні надати пояснення щодо такого клопотання.

Відповідно до ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що суд для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки чи ремесла, призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства (ст.1 Закону України «Про судову експертизу»)

Слід зазначити, що будівельно-технічна експертиза призначається з метою визначення різних видів вартості поліпшень земельних ділянок, будівель та їх частин, споруд, передавальних пристроїв тощо та визначення відповідності виконаної оцінки нерухомого майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам (п.п. 5.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень).

Відповідно до положень ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього

Відповідно до ч. 1ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно ч. 4 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Згідно ч. 5ст. 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України питання про призначення судової експертизи вирішується судом на стадії підготовчого провадження.

Оскільки обставини цивільних справ з`ясовуються на засадах змагальності і на підставі доказів, наданих сторонами, суд вважає, що клопотання представника позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи підлягає задоволенню, так як для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання, а за допомогою будівельно-технічної експертизи можливо з`ясувати питання визначення ступеня готовності об`єкту незавершеного будівництва (житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами), не введених в експлуатацію.

Витрати по проведенню експертизи слід покласти на позивача, як ініціатора проведення експертизи, з чим погодилася представник позивача.

Суд вважає за необхідне роз`яснити сторонам положення статті 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі, а саме, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити на підставі пункту 5 частини першої статті 252 ЦПК України, а матеріали цивільної справи № 368/1570/25 надати для проведення експертизи.

Керуючись ст. ст. 76-84 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_2 адвоката Ніколаєвої Галини Григорівни про призначення будівельно-технічну експертизу задовольнити.

Призначити по справі за позовною заявою ОСОБА_2 , представник позивача ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя - судову будівельно-технічну експертизу, на розгляд якої поставити наступні питання:

1.Яка ступінь будівельної готовності об`єкта незавершеного будівництва (житлового будинку), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:176:0010?

2.Чи можливо визначити, які були проведені будівельні роботи по об`єкту нерухомого майна - об`єкта незавершеного будівництва (житлового будинку), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:176:0010, до 11.12.2009 р. так і після 11.12.2009 року.

3.Чи є об`єкт незавершеного будівництва, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:176:0010 - об`єктом нерухомого майна?

4.Якщо ні, то яка ринкова вартість будівельних матеріалів і конструктивних елементів незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , та знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:176:0010?

5.Яка ринкова вартість об`єкта незавершеного будівництва, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:176:0010 станом на момент проведення експертизи?

6.Враховуючи ступінь будівельної готовності об`єкту незавершеного будівництва, то чи можливий його технічний поділ (можливість визначення окремих частин) з врахуванням часток 1/2 до 1/2?

7.Якщо вказаний поділ неможливий, то які варіанти поділу в частках, і який розмір компенсації співвласникові, частка якого після поділу буде меншою за його частку?

8.Якщо поділ в частках неможливий, то який розмір компенсації іншому співвласникові?

9.Чи є технічна можливість довести до кінця будівництво визначених частин вказаного об`єкту незавершеного будівництва?

10.Чи придатний предмет спору об`єкт незавершеного будівництва що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:176:0010, до експлуатації?

Проведення експертизи доручити Державному науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (вул. Велика Кільцева, 4, м. Київ, 03170, Україна), попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 368/1570/25 (у одному томі).

Зобов`язати ОСОБА_1 для проведення експертизи забезпечити доступ до об`єкт незавершеного будівництва, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:176:001, з метою належних умов праці на об`єкті дослідження.

Зобов`язати сторони надати в розпорядження експерта на його вимогу документи, що стосуються даної справи та будуть необхідні для проведення експертизи.

Роз`яснити сторонам, що у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Експертизу провести в мінімально можливий строк відповідно до п.1.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_2 (проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ), роз`яснивши, їй положення ст..109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

До отримання висновку експертизи провадження по справі за позовом ОСОБА_2 , представник позивача ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя зупинити.

Ухвалу суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 24.11.2025 р.

Суддя І.І. Шевченко