(2/199/5870/25)
20 листопада 2025 року м. Дніпро
Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпра, в складі:
головуючого судді - Кошлі А.О.,
секретаря судового засідання Кахикало А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м. Дніпро цивільну справу за позовом акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 (відповідач-1), ОСОБА_2 (відповідач-2) про стягнення заборгованості , -
Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» (далі позивач) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 (відповідач-1), ОСОБА_2 (відповідач-2), в якому просить стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за договором про реструктуризацію заборгованості від 10.07.2024 року в загальному розмірі 14 808,09 грн. та суму витрат пов`язаних з розглядом справи.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що у відповідачів за адресою АДРЕСА_1 було виявлено порушення, складено Акт від 01.10.2024 року на суму 21 208,09 грн. Відповідачі погодилися з виявленим порушенням та звернулися із заявою про укладення договору реструктуризацію заборгованості. Відповідачем-2 було сплачено частково суму заборгованості в розмірі 2400,00 грн., 10.07.2024 року укладено договір реструктуризації заборгованості, на суму 18 808,09 грн. на період з 01.08.2024 по 31.07.2025 року, проте умови було порушено, станом на 05.09.2025 року рахується заборгованість в розмірі 14 808,09 грн., яка підлягає стягненню.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, мається клопотання яким просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та проти розгляду справи в заочному порядку не заперечує.
Відповідачі в судові засідання не прибували, повідомлялися про час і місце розгляду справи, причину неявки не повідомили, відзив на позов не надали, у зв`язку з чим судом проведено заочний розгляд справи на підставі наявних доказів.
Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Враховуючи, що у судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.
АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» є оператором системи розподілу електричної енергії споживачам.
Як вказує позивач, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 , згідно договору купівлі-продажу від 23.10.2014 року. Відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 . ОСОБА_2 дружина сина ОСОБА_1 , є користувачем послуг у вказаній квартирі, що підтверджено договором про користування електричною енергією від 10.02.2017 року. ОСОБА_2 здала в оренду вищевказану квартиру згідно договору оренди від 14.11.2023 року.
Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Суд, приймаючи до уваги, що відповідачі у судове засідання не прибули, позовні вимоги не заперечували, у судовому засіданні було зібрано достатньо доказів, які підтверджують порушення ПРРЕЕ, донарахування відповідної суми, її реструктуризацію та часткову сплату відповідачем-2, що свідчить про обізнаність з вказаною обставиною
Стаття 15, 16 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
При цьому суд зазначає, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.
Згідно з ч. 2 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Указані положення означають, що закон встановлює рівні можливості сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює будь-який тиск однієї сторони на іншу, ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки.
У відповідності до ч. 1 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.
Положеннями ч. ч. 1, 3 ст. 83 ЦПК України унормовано, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.
Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч. 4 ст. 83 ЦПК України).
Разом з цим відповідачі не скористався правом на подання відзиву на позов упродовж встановленого строку. При цьому, у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що відповідачі був позбавлений можливості у порядку ч. 4 ст. 83 ЦПК України письмово та завчасно повідомити суд про неможливість подання у встановлений законом строк докази та об`єктивних причини, з яких такі докази не могли бути подані у зазначений в ухвалі про відкриття провадження у справі строк.
Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (ч. 7 ст. 81 ЦПК України).
При цьому, за приписами ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Відповідачами не надано належних та допустимих доказів на спростування наведених вище висновків.
За таких обставин, суд вважає заявлені позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Водночас, оскільки матеріалами справи підтверджено факт укладення договору на користування електроенергією з відповідачем-2, нею здійснювалось підписання договору про реструктуризацію заборгованості, здійснювалось узгодження з виявленим порушенням, умови договору реструктуризації порушені нею, то сума заборгованості підлягає стягненню з неї.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.
Керуючись ст.ст. 12, 81, 206, 263-265 Цивільно-процесуального кодексу України, суд,-
Позовні вимоги акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 (відповідач-1), ОСОБА_2 (відповідач-2) про стягнення заборгованості задовольнити частково.
В частині стягнення заборгованості з ОСОБА_1 (відповідач-1) відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили протягом тридцяти днів з дня його проголошення, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Суддя А.О. Кошля