Номер провадження: 22-ц/813/3598/25
Головуючий у першій інстанції Свячена Ю. Б.
Доповідач Сєвєрова Є. С.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

13.11.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії:

головуючого судді Сєвєрової Є.С.,

суддів: Погорєлової С.О., Таварткіладзе О.М.,

за участю секретаря Малюти Ю.С.,

учасники справи:

позивач, відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 ,

відповідач, позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_2 про призначення судової почеркознавчої експертизи за апеляційною скаргоюОСОБА_2 на рішення Приморського районного суду м.Одеси від 05 грудня 2024 року у складі судді Свяченої Ю.Б.,

встановив:

У вересні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що 05 липня 2024 року ОСОБА_1 надано ОСОБА_2 в позику грошові кошти у розмірі 27 000 000 грн, зі строком повернення до 01.08.2024, про що нею було складено розписку від 05 липня 2024 року, проте гроші не повернуті, він вимушений звернутися до суду.

У жовтні 2024 року, ОСОБА_2 звернулася до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про визнання договору позики за розпискою недійсним.

В обґрунтування зустрічних позовних вимог посилалася на те, що вона не отримувала від позивача позики у сумі 27 000 000 грн, а надана нею розписка має ознаки удаваного/фіктивного правочину та надана з метою забезпечення виконання іншого зобов`язання, що виникло між юридичними особами ТОВ «Стейлед», учасником якого є відповідач, та ТОВ «Олімп-Фінанс», учасником якого є позивач за первісним позовом, а позивач не мав фінансової можливості щодо надання вказаної позики. Розписка від 05 липня 2024 року носить безгрошовий характер та була написана нею під психологічним тиском на вимогу незнайомих осіб як гарантія виконання зобов`язань ТОВ «Стейлед» перед ТОВ «Олімп-Фінанс» за договором позики № П-27/05-2024 від 27 травня 2024 року.

Рішенням Приморського районного суду м.Одеси від 05 грудня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено, у задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_2 відмовлено.

ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права. Зазначає, що з метою реалізації своїх процесуальних прав у повному обсязі та доведення обґрунтованості зустрічного позову, представником ОСОБА_2 було заявлено низку клопотань, в тому числі про призначення судової почеркознавчої експертизи, однак ухвалами від 25.11.2024 у задоволенні усіх без виключення клопотань відповідача було відмовлено. Такий поверхневий, необ`єктивний, односторонній підхід до вирішення справи унеможливив можливість реалізації стороною відповідача ОСОБА_2 своїх процесуальних прав, позбавив можливості доводити свою позицію у справі відповідними належними та допустимими доказами, в тому числі шляхом призначення та проведення судових експертиз у справі.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_2 подала клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи з метою підтвердження обставин, на які вона посилається у позовній заяві.

ОСОБА_1 в особі представника заперечував проти призначення експертизи, посилаючись на ненадання ОСОБА_2 доказів написання розписки під примусом, у стані схвилювання; факт видачі розписки нею не оскаржувався протягом розгляду справи; клопотання направлено на затягування розгляду справи; підстави для обов`язкового призначення експертизи відсутні; визначена експертиза виходить за межі предмету доказування у справі; дійсна потреба у призначення експертизи відсутня.

Дослідивши зміст клопотання та матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про необхідність його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказам та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Якщо поза увагою доводів апеляційної скарги залишилася очевидна незаконність або необґрунтованість рішення суду першої інстанції у справах окремого провадження, суд апеляційної інстанції переглядає справу в повному обсязі.

В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Відповідно до частини першої, п`ятої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Предметом спору є стягнення коштів, що отримані в борг, але їх отримання, незважаючи на складання розписки, оспорюється ОСОБА_2 з посиланням на те, що розписка написана нею під впливом надзвичайних обставин і гроші насправді їй не передавалися.

Вбачається зі справи, що обґрунтовуючи вимоги зустрічного позову про визнання договору позики недійсним, в суді першої інстанції ОСОБА_2 заявила клопотання про призначення судовоїпочеркознавчої експертизи, посилаючись на необхідність з`ясування обставин щодо написання нею розписки в стані хвилювання під впливом надзвичайних обставин, збиваючих факторів.

Відмовляючи в задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відмову в призначенні експертизи, суд першої інстанції зазначив, що:

-предметом позову є вимоги про стягнення заборгованості за позикою, яка оформлена розпискою;

-розписка написана ОСОБА_2 власноручно, а тому є підтвердженням викладених в ній обставин;

-доказів на підтвердження обставин, викладених у клопотанні про призначення експертизи не надано;

-питання запропоновані експерту не мають правового значення для з`ясування обставин справи;

-призначення експертизи не є обов`язковим в силу вимог ст.105 ЦПК України;

-недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Проте поза увагою суду залишилося те, що внаслідок прийняття ухвалою цього ж суду до провадження зустрічного позову ОСОБА_2 з`ясуванню підлягають обставини дійсності договору позики, оформленого розпискою, факт написання якої ОСОБА_2 дійсно не заперечує. Проте саме обставини її написання, на думку ОСОБА_2 , впливають на дійсність укладеної угоди, а тому мають істотне значення для вирішення спору, і підлягають з`ясуванню за допомогою спеціальних знань.

Саме задля забезпечення доказів у справі ОСОБА_2 подане клопотання про призначення експертизи, а тому доводи про необхідність долучення до нього доказів на цій стадії процесу на законі не ґрунтуються.

Існування правил статті 105 ЦПК України, якими визначені підстави для обов`язкового призначення експертизи, не виключають права суду її призначити для з`ясування обставин, що мають значення для справи, коли необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Вимоги статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачають не лише право на розгляд справи у розумний строк, але і право на справедливий судовий розгляд, складовою якого є забезпечення судом принципу змагальності сторін та сприянні учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених законом.

Зважаючи на те, що відмовою у задоволенні клопотання про призначення експертизи не надано вичерпні відповіді на питання, які є предметом заявленого клопотання, суд апеляційної інстанції, в порядку вимог ст.ст.12,367 ЦПК вважає за необхідне клопотання задовольнити, призначити у справі судову почеркознавчу експертизу, оскільки для з`ясування питань, які мають значення для справи необхідні спеціальні знання.

Керуючись ст.ст. 103, 104, 252, 260 ЦПК України,

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_2 про призначення судової почеркознавчої експертизи задовольнити.

Призначити у справі судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

1. Чи виконано рукописний текст від імені ОСОБА_2 у розписці від 05.07.2024 про отримання в борг від ОСОБА_1 грошових коштів в сумі 27 000 000,00 грн. під впливом збиваючих факторів (природних, штучних)? Якщо так то під впливом яких саме факторів виконано рукописний текст у розписці?

2. Чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 у розписці від 05.07.2024 про отримання в борг від ОСОБА_1 грошових коштів в сумі 27 000 000,00 грн. під впливом збиваючих факторів (природних, штучних)? Якщо так, то під впливом яких саме факторів виконано підпис у розписці?

Проведення вищезазначеної експертизи доручити експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (вул. Рішельєвська,8, м.Одеса, 65026). Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

Для забезпечення проведення вищезазначеної експертизи витребувати у позивача ОСОБА_1 оригінал розписки ОСОБА_2 від 05.07.2024.

Витрати за проведення вищевказаної експертизи покласти на ОСОБА_2 .

Надати в розпорядження експертів матеріали цивільної справи №522/14667/24.

Зупинити провадження у справі до надання висновку експерта.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Головуючий

Судді