УХВАЛА

21 листопада 2025 року місто Київ

Справа № 755/6821/23

Провадження №22-з/824/1527/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача Желепи О.В., суддів: Поліщук Н.В., Соколової В.В.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 04 листопада 2025 року

у справі за позовом Акціонерного товариства «Аграрний Фонд» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в порядку регресу

ВСТАНОВИВ

Київський апеляційний суд постановою від 04 листопада 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником - адвокатом Мельниковим Д.О. - задовольнив частково. Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 травня 2025 року - змінив. Зменшив розмір стягнутої з ОСОБА_1 на користь АТ «Аграрний Фонд» матеріальної шкоди з 762700,78 грн до 733045,48 грн. Зменшив стягнутий з ОСОБА_1 на користь АТ «Аграрний Фонд» судовий збір з 11 440,51 грн до 10 461,42 грн.

20 листопада 2025 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 подав заяву про виправлення описки в указаній постанові, та просив: «внести виправлення до постанови Київського апеляційного суду від 04.11.2025, застосувати коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору та в мотивувальній частині постанови замість «Позовні вимоги задоволено на 96,11 % (733 045,48 грн / 762 700,78 грн * 100%), а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 10 995,47 грн (11 440,51 грн * 96,11%).» зазначити вірне «Позовні вимоги задоволено на 96,11 % (733 045,48 грн / 762 700,78 грн * 100% * 0,8), а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 8796,36 грн (11 440,51 грн * 96,11% * 0,8).».

Заява мотивована тим, що постановляючи судове рішення, Київський апеляційний суд в мотивувальній частині постанови не врахував, що позовна заява була подана через підсистему Електронний Суд, що передбачає застосування коефіцієнту 0,8 під час сплати судового збору.

З огляду на приписи ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, дослідивши заяву та матеріали справи, вважає, що заяву про виправлення описки слід залишити без задоволення з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пункті 19 Постанови Пленуму Верховного суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності».

Такі висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 14 січня 2019 року у справі № 638/11034/15-ц, від 20 травня 2020 року у справі № 520/15285/17, від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17.

Отже, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, та які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Колегія суддів зауважує, що визначення розміру судового збору (його обчислення та вирахування) є істотною частиною рішення суду, що впливає на обсяг зобов`язань учасника справи, з якого він стягнутий, а тому будь-які неточності (помилки), допущені судом при вирішенні цього питання не можуть бути усунуті в порядку виправлення описки. Натомість, указані обставини можуть бути підставою для оскарження судового рішення в цій частині.

Окрім цього колегія суддів звертає увагу, що стверджуванні заявником обставини не відповідають дійсності, оскільки із матеріалів справи вбачається, що позовна заява не була подана через підсистему «Електронний суд».

Таким чином, колегія суддів установила, що твердження заявника є безпідставними, а сам заявник фактично просить змінити зміст резолютивної частини постанови. Водночас використання інституту виправлення описки з метою внесення змістовних (суттєвих) виправлень у судове рішення є неприпустимим, а тому в задоволенні заяви про виправлення описки слід відмовити із цих підстав.

Керуючись статтями 260, 261, 269, 389 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 04 листопада 2025 року - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Суддя-доповідач О. В. Желепа

Судді: Н.В. Поліщук

В.В. Соколова