Справа № 196/1139/25
№ провадження 2/196/621/2025
25 листопада 2025 року с-ще Царичанка
Царичанський? ? районний суд Дніпропетровської області в складі:
? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? головуючого судді:? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? Костюкова Д.Г.,
? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? за участі секретаря судового засідання:? ? Грищенко А.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в с-щі Царичанка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Горішньоплавнівського відділу ДВС у Кременчуцькому районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, треті особи: Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк", Акціонерне товариство "Ідея Банк", про звільнення майна з-під арешту,-
Позивачка ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Харук О.С., звернулася до Царичанського районного суду Дніпропетровської області із позовом до відповідача Горішньоплавнівського відділу ДВС у Кременчуцькому районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, треті особи: Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк", Акціонерне товариство "Ідея Банк", про звільнення майна з-під арешту.
- ВП № 25021623 щодо стягнення з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_2 ) боргу в сумі 4007,42 грн. на користь ПАТ «Плюс Банк» на підставі судового наказу №2н-2448, виданого Івано-Франківським міським судом (повторне звернення);
- ВП № 19061404 щодо стягнення з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_2 ) боргу в сумі 4007,42 грн. на користь ПАТ «Плюс Банк» на підставі судового наказу №2н-2448 виданого Івано-Франківським міським судом;
13.10.2025 через систему "Електронний суд" від представника відповідача Горішньоплавнівського відділу ДВС у Кременчуцькому районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача зазначив наступне. Позовні вимоги мотивовані тим, що ОСОБА_1 , являючись спадкоємцем померлого ОСОБА_2 не може реалізувати своє право на спадщину, у зв`язку з наявністю обтяжень (арештів) на майні померлого. Сторона відповідача не погоджується з даним позовом, посилаючись на те, що державний виконавець накладає арешт на майно боржника відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження» не інакше як при наявності відкритого виконавчого провадження відносно боржника і саме в цьому полягає примусове виконання рішення. Відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін відноси щодо такого майна. При цьому, орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може залучатися судом до участі у справах як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. Таким вважають, що є неналежним відповідачем у даній справі, у зв`язку з чим прохають відмовити у задоволенні позову повністю (а.с.94-96).? ?
Ухвалою судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 30 вересня 2025 року відкрито провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до Горішньоплавнівського відділу ДВС у Кременчуцькому районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, треті особи: Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк", Акціонерне товариство "Ідея Банк", про звільнення майна з-під арешту, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження та призначено справу до розгляду по суті (а.с.74).
Позивачка ОСОБА_1 та її представник - адвокат Харук О.С. в судове засідання не з`явилися, від представника через систему «Електронний суд» надійшла заява про розгляд справи у відсутність позивачки та її представника, позовні вимоги підтримують повністю (а.с.97, 100-101).
Представник відповідача Горішньоплавнівського відділу ДВС у Кременчуцькому районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в судове засідання не з`явився, у поданому відзиві прохали розгляд справи провести у відсутність їх представника (а.с.94-96).
Представник третьої особи - Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк", будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, в судове засідання не з`явився, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надіслали (а.с.75).
Представник третьої особи - Акціонерного товариства "Ідея Банк", будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, в судове засідання не з`явився, надіславши до суду письмові пояснення щодо позову (а.с.79-88).
Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, суд дійшов наступних висновків.
Як передбачено ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
Так, судом встановлено і підтверджується матеріалами справи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданим Глобинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кременчуцькому районі Полтавської області Східного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції 30.04.2024р. (а.с.17).
Відповідно до свідоцтва про шлюб від 28.08.2010р. серія НОМЕР_3 , 28 серпня 2010 року ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб та після реєстрації шлюбу прізвище чоловіка та дружини « ОСОБА_5 » (а.с.16).
Згідно зі свідоцтвом про народження позивачка серія НОМЕР_4 від 27.07.1988р., ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 та її батьками зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_6 (а.с.15).? ?
Як вбачається з листа приватного нотаріуса Кременчуцького нотаріального округу Полтавської області Скрит Л.Г. від 08.07.2025 №130/02-14, 28 жовтня 2024 року на підставі заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини була заведена спадкова справа №73/2024 до майна ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . 05 листопада 2024 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса за отриманням свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно і для оформлення спадкових прав на вказане майно. Перевіркою наданих ОСОБА_1 документів приватним нотаріусом було встановлено наявність арештів на невизначене майно, все нерухоме майно, належне померлому ОСОБА_2 та рекомендовано вирішити питання про зняття арештів у судовому порядку (а.с.18-22).
- ВП № 29505087 з примусового виконання виконавчого листа №2-2671 віж 20.06.2011р. Октябрського районного суду м.Полтава про стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ КБ «Приватбанк» судового збору в сумі 276,29 грн. 28.10.2011р. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження.28.09.2012р. винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачу на підставі п.2 ст.47 Закону України «Про виконавче провадження», в редакції, яка діяла на момент винесення постанови. Надати ідентифікатор доступу до даного виконавчого провадження не являється за можливе, оскільки дане виконавче провадження перебуває в спецрозділі «ВП-спецрозділ»;
- ВП № 19061404 з примусового виконання судового наказу №2н-2448 від 05.03.2009р. Івано-Франківського міського суду про стягнення з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_2 ) боргу в сумі 4007,42 грн. на користь ПАТ «Плюс Банк» на на користь ПАТ «Плюс Банк» боргу в сумі 4 007,42 грн. 30.04.2010р. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження. 24.09.2010р. винесено постанову про повернення виконавчого документу стягувачу на підставі п.2 ст.47 Закону України «Про виконавче провадження», в редакції, яка діяла на момент винесення постанови. Надати ідентифікатор доступу до даного виконавчого провадження не являється за можливе, оскільки дане виконавче провадження перебуває в спецрозділі «ВП-спецрозділ»;
- ВП № 25021623 з примусового виконання судового наказу №2н/2448 від 05.03.2009р. Івано-Франківського міського суду про стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Плюс Банк» боргу в сумі 4 007,42 грн. (повторне пред`явлення виконавчого документа до виконання). 14.03.2011р. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження. 22.06.2011р. винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачу на підставі п.2 ст.47 Закону України «Про виконавче провадження». Надати ідентифікатор доступу до даного виконавчого провадження не являється за можливе, оскільки дане виконавче провадження перебуває в спецрозділі «ВП-спецрозділ» (а.с.26-35, 39-40).
На адвокатський запит представника позивачки ОСОБА_1 АТ «Ідея Банк» листом від 09.04.2025 №3в-К-2025/1666 відмовив у наданні інформації щодо ОСОБА_2 на підставі ст.62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» (а.с.55).
Відповідно до Договору факторингу №30/10-1 від 30.10.2015, укладеного між ТОВ «Факторингова компанія «Рантьє» та ПАТ «Ідея Банк» та Витягу з Додатку №1 до Договору факторингу №30/10-1 від 30.10.2015, ПАТ «Ідея Банк» передало, а ТОВ «Факторингова компанія «Рантьє» прийняло право вимоги до ОСОБА_2 у загальній сумі 7 224,98 грн. за договором 0188/БП1/95/0027175 (а.с.82-83, 86).
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15 ЦК України, частина перша статті 16 ЦК України).
Частинами першою, третьою статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Відповідно до статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.
Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня матеріальна і процесуальна заінтересованість у справі. Саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір.
Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі (частина друга статті 51 ЦПК України).
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
Визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача, водночас встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи: суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача (висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).
Спори, пов`язані з належністю майна, на яке накладений арешт, відповідно до статей 15 і 16 ЦПК України у редакції, що була чинною 15 грудня 2017 року, суди розглядають у порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо існує спір щодо визнання права власності на майно та однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України у вказаній редакції. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно та про зняття з нього арешту. Особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна (постанова Великої Палати Верховного Суду у постанові від 05 травня 2020 року у справі № 554/8004/16 (провадження 14-431цс19).
Відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 (провадження № 12-85гс19).
Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (частина перша статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 травня 2022 року у справі № 711/3591/21 (провадження № 61-945св22) зазначено, що: «У справі, що переглядається, ОСОБА_7 пред`явив позовні вимоги до Центрального ВДВС у м. Черкаси, який не є ні боржником, ні особою, в інтересах якої накладено арешт на спірне нерухоме майно. При цьому ні боржник, ні стягувач, в інтересах якого був накладений арешт на квартиру, як відповідачі не залучені. Клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем чи про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача позивач не заявляв».
У даній справі предметом позову є вимога спадкоємця ОСОБА_1 про звільнення з-під арешту нерухомого майна, а саме земельних ділянок, які є спадковим майном після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
Разом з тим, ОСОБА_1 пред`явила позовні вимоги до Горішньоплавнівського відділу ДВС у Кременчуцькому районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, який не є ні боржником, ні особою, в інтересах якої накладено арешт на спірне нерухоме майно.
Поміж тим, законодавець чітко встановлює, що відповідачем у даній категорії цивільних справ є саме стягувач чи боржник, оскільки в такому випадку суд може пересвідчитися чи не призведе ухвалення позитивного рішення про скасування арешту майна до порушення прав цих осіб, оскільки скасування арешту може призвести до відчуження цього майна, за рахунок якого в подальшому стягувач міг би реалізувати своє право на стягнення відповідної заборгованості.
При цьому, враховуючи, що боржник помер, стягувачі, в інтересах яких був накладений арешт на нерухоме майно, позивачем як відповідачі залучені не були. Клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем чи про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача сторона позивачки не заявляла.
Суд зауважує, що з урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.
За приписами статті 51 ЦПК України суд першої інстанції може залучити до участі у справі співвідповідача або замінити первісного відповідача належним відповідачем лише за клопотанням позивача.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок про те, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.
Таким чином, оскільки предметом спору у даній справі є вимоги позивачки, яка є спадкоємцем боржника, про звільнення майна з-під арешту, то відповідачами у справі мають бути особи, в інтересах яких накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, тобто особи щодо яких задоволення позову безпосередньо впливає на їх права та законні інтереси стосовно арештованого майна.
Звернення з позовом до неналежного відповідача перешкоджає зробити суду висновки по суті спору, оскільки висновки щодо обґрунтованості позовних вимог, обраного способу захисту цивільних прав та інтересів, можуть бути зроблені судом лише за належного суб`єктного складу учасників справи.
Аналогічні правові висновки зроблені Верховним Судом у постановах від 29 червня 2023 року по справі №208/9810/21 та від 24 січня 2024 року по справі №362/1294/23.
Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги задоволенню не підлягають, оскільки звернення з позовом до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у позові.
Частиною 2 статті 141 ЦК України передбачено, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові на позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 13, 76-82, 89, 141, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Горішньоплавнівського відділу ДВС у Кременчуцькому районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, треті особи: Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк", Акціонерне товариство "Ідея Банк", про звільнення майна з-під арешту відмовити.
Судові витрати позивачки покласти на останню.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду, а у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Горішньоплавнівський відділ ДВС у Кременчуцькому районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, , місце знаходження: 39804, Полтавська область, Кременчуцький район, м.Горішні Плавні, вул.Строни, буд.6.

Третя особа: Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк", , місце знаходження: 01001, вул. Грушевського, 1-д, м.Київ.

Третя особа: Акціонерне товариство "Ідея Банк", , місце знаходження: 79008, вул. Валова, 11, м.Львів.

Повне рішення складено 01.12.2025 року.

?Суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? Д.Г. Костюков