Справа № 331/3828/25
Провадження № 2-о/331/359/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Олександрівського районного суду м. Запоріжжя Світлицька В.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 , заінтересовані особи Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради, державний реєстратор прав на нерухоме майно Музиченко Олена Володимирівна про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернувся до Олександрівського районного суду м. Запоріжжя з заяво про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради, державний реєстратор прав на нерухоме майно Музиченко О.В.

Частиною 3 ст. 294 ЦПК України встановлено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно із ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали справи, суддя вважає, що вказану заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлена ставка судового збору 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн.

Заявником не додано до матеріалів справи квитанції про сплату судового збору з посиланням на п. 21 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» як на підставу звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до п. 21 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, заявники - у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Отже, законодавцем чітко визначено причинно-наслідковий зв`язок між подією (збройна агресія, конфлікт тощо), яка потягла дію, наслідок (вимушене переселення, загибель тощо), який і повинен бути підтверджений судом як факт, що має юридичне значення.

Як вбачається із заяви, встановлення факту належності правовстановлюючого документа свідоцтва про право власності на житло, заявнику ОСОБА_1 необхідно для здійснення ним державної реєстрації речових прав на нерухоме майно з внесенням конкретної інформації про власника нерухомого майна.

Враховуючи те, що сам по собі факт належності правовстановлюючого документа не віднесений законом до обставин, які надають пільги по сплаті судового збору при зверненні до суду з метою встановлення такого факту, тому відсутні підстави вважати заявника звільненим від сплати судового збору згідно п. 21 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

За таких обставин, заявнику необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору, відповідно до ставок встановлених Законом України «Про судовий збір».

Згідно із ч. 4 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Заявником у поданій заяві визначено в якості заінтересованих осіб Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради та державного реєстратора прав на нерухоме майно Музиченко О.В.

Державна реєстрація прав проводиться державним реєстратором не з власної ініціативи, а на підставі відповідної заяви, поданої зацікавленою особою. Відносини у сфері державної реєстрації речового права виникають між суб`єктом звернення за такою послугою та суб`єктом, уповноваженим здійснювати відповідні реєстраційні дії.

Державний реєстратор не є належною заінтересованою особою, оскільки у нього не має власних інтересів щодо справи.

Таким чином, належною заінтересованою особою в даній справі може бути особа, яка видала свідоцтво про право власності на житло, тобто слід уточнити суб`єктний склад сторін.

За змістом п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо їх змісту, передбаченим для заяв такої категорії. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Відповідно до змісту ст. 318 ЦПК України, у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Однак, в заяві не викладено яке юридичне значення має факт встановлення належності заявнику свідоцтва про право власності на житло, яке не втрачено, ким не визнається чи оспорюється вказаний факт, якою є мета встановлення вказаного факту, адже зі змісту рішення державного реєстратора про відмову в проведенні реєстраційних дій слідує, що причиною відмови є відсутність в реєстрі прав власності на нерухоме майно відомостей про реєстрацію та відсутність можливості у комунального підприємства з технічної інвентаризації Бердянської міської ради надати інформацію з архіву або будь-яких інших джерел, у зв`язку з тимчасовою окупацією.

Крім того, прохальна частина заяви містить вимоги про встановлення факту належності свідоцтва про право власності на житло, з формулюванням «на підставі якого ОСОБА_1 належить квартира АДРЕСА_1 », тобто фактично передбачає вимогу про встановлення права власності на нерухоме майно, тобто спір про право. При цьому, в свідоцтві про право власності на житло взагалі визначено трьох осіб, яким в рівних частках належить житло, однак вказані особи до справи не залучені, жодних вимог про визнання належності їм вказаного документу не заявляють.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175-177 ЦПК України або не сплачені судові витрати, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, заяву слід залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 , заінтересовані особи Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради, державний реєстратор прав на нерухоме майно Музиченко Олена Володимирівна про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити заявнику, що у разі не усунення зазначених недоліків, заява буде вважатися не поданою та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Світлицька