"14" листопада 2025 р. Справа № 363/5927/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 листопада 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали позовної заяви Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі Філії «Столичний лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в інтересах якого діє адвокат Зубчук Оксана Русланівна до ОСОБА_1 , треті особи: Кабінет Міністрів України, Пірнівська сільська рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування земельної ділянки лісогосподарського призначення з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла вищезазначена позовна заява.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

Ухвалою суду від 17.10.2025 року позовну заяву Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі Філії «Столичний лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в інтересах якого діє адвокат Зубчук Оксана Русланівна до ОСОБА_1 , треті особи: Кабінет Міністрів України, Пірнівська сільська рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування земельної ділянки лісогосподарського призначення з чужого незаконного володіння було залишено без руху та встановлено строк тривалістю 7 днів для усунення вказаних недоліків. Копію ухвали суду від 17.10.2025 року доставлено в електронний кабінет представника позивача 19.10.2025 року.

27.10.2025 року від сторони позивача надійшла заява про усунення недоліків сформована в системі «Електронний суд» 27.10.2025 року, яка була передана суду 10.11.2025 року, до якої долучено документи на виконання вимог ухвали суду від 17.10.2025 року.

Разом з тим, ухвала суду від 17.10.2025 року у повному обсязі виконана так і не була. При вирішенні питання про відкриття провадження у справі, судом повторно встановлено наявність обставин, які перешкоджають повному, всебічному та точному судовому розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Перевіривши матеріали поданої позовної заяви, суд вважає за доцільне зазначити наступне.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п. 2 ч. 1 ст.176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається - вартістю майна.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Разом з тим, судом встановлено невідповідність позовної заяви вказаним вище вимогам, оскільки зазначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості майна та обчислена на підставі проведеної оцінки станом на 2015 рік. Суд констатує, що визначення ціни позову це обов`язок, а не право позивача.

З позовної заяви та зі змісту позовних вимог вбачається, що предметом спору є витребування на користь позивача із незаконного володіння відповідача земельної ділянки з кадастровим номером :36:118:0199, площею 0,06 га, яка знаходиться на території Пірнівської (Новосілківської) сільської ради Вишгородського району.

Витребування земельної ділянки є вимогою майнового характеру, у зв`язку з чим, ціною такого позову має бути вартість майна, щодо якого заявлено вимоги про його витребування.

З аналізу змісту ст. 176 ЦПК України вбачається, що ціна позову повинна визначатися, виходячи із дійсної вартості зазначеного майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України за №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Статтею 3 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» - процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Між тим, звіту про нормативно-грошову оцінку вартості земельної ділянки станом на дату звернення позивача з цім позовом до суду до позову не додано, натомість до заяви про уточнення позовних вимог долучено Витяг № НВ-025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, відповідно до якої нормативна грошова оцінка земельної ділянки, :36:118:0199 складає 100,82 гривень.

Суд критично оцінює наданий позивачем витяг про розмір грошової оцінки земельної ділянки площею 0,06 га, оскільки зазначений витяг не містить інформацію про те ким була проведена оцінка, дату проведення оцінки, що позбавляє суд можливості оцінити її актуальність, дійсність та правильність визначення позивачем розміру судового збору, що підлягає сплаті при поданні зазначеної позовної заяви за вимоги майнового характеру.

Разом з тим, частиною 2 ст. 176 ЦПК України визначено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Суд, встановивши, що вартість земельної ділянки, яку просить витребувати позивач, вочевидь не відповідає ринковій і доказів ринкової вартості даної ділянки позивач не надав, суд на виконання вимог ч. 2 ст. 176 ЦПК України не позбавлений права визначити суму судового збору, що підлягає сплаті у максимальному розмірі, встановленому законом для вимог майнового характеру.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставки судового збору, розмір яких, з урахуванням прожиткового мінімуму.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу складає 3028 грн.

Отже, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою максимальна ставка судового збору становить 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 059 800 грн.

Таким чином позивачу необхідно доплатити судовий збір в розмірі 1 056 772 грн. з урахуванням раніше сплаченого судового збору в мінімальному розмірі 3028 грн.

Також, суд звертає увагу, що надана позивачем платіжна інструкція про сплату судового збору в графі призначення платежу не містить відомостей щодо інформації про відповідача по справі, у зв`язку з чим, суд позбавлений можливості встановити, що судовий збір сплачений саме за подання позовної заяви до конкретного відповідача.

На підставі вищевикладеного, зазначена позовна заява, в порядку ст. 185 ЦПК України, підлягає повторному залишенню без руху, з наданням строку для виправлення зазначених судом недоліків.

Суд звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Крім того необхідно врахувати позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, позивачу слід усунути вказані недоліки позовної заяви, шляхом доплати судового збору в максимальному розмірі та надання уточненої позовної заяви із зазначенням ціни позову. У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 175 - 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі Філії «Столичний лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в інтересах якого діє адвокат Зубчук Оксана Русланівна до ОСОБА_1 , треті особи: Кабінет Міністрів України, Пірнівська сільська рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування земельної ділянки лісогосподарського призначення з чужого незаконного володіння залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом 3 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.В. Рукас