У Х В А Л А

Іменем України

20 листопада 2025 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Слободянюк А.В., розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про перехід до розгляду цивільної справи із спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін по справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Голосіївського районного суду міста Києва перебуває справа за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду судді Києва Слободянюк А.В. від 11 вересня 2025 року відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

06 листопада 2025 року до суду надійшов від відповідача ОСОБА_1 відзив на позовну заяву, а також клопотання в якому, окрім іншого, ставиться питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін з метою необхідності надання сторонами особистих пояснень щодо співволодіння квартирою та надання можливості відповідачеві погашення боргу частинами (розстрочки). Ситуація потребує детального розгляду та перевірки документів, а також дослідження доказів.

Суд, ознайомившись із поданим клопотанням, матеріалами справи, приходить до наступного.

Відповідно до ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Отже, чинним процесуальним законодавством України визначено, що справи, у яких ціна позову не перевищує вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та за своїми правовідносинами не підлягають обов`язковому розгляду у загальному позовному провадженні, можуть визнаватись судом малозначними.

Відповідно до ч. 1 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до вимог ч.ч.1, 2 ст. 174 Цивільного процесуального кодексу України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до ч. 6 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2025 року становить 3 028,00 грн.

Відповідно до матеріалів справи, ціна наведеного позову в даному випадку складає 61 793,45 грн.

Тобто в розумінні положень ст. 19 ЦПК України, ціна даного позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а отже справа є незначної складності.

З огляду на норми закону, з урахуванням характеру правовідносин щодо заявлених позовних вимог, в даному випадку відсутні підстави для розгляду даної категорії справи у спрощеному позовному провадженні з викликом.

У той же час, дана справа за своїм предметом та характером спірних правовідносин, в розумінні положень закону, не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін.

Також слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням, в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позову та на підтвердження обставин, викладених у такому позові, у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується своїми правами, передбаченими ЦПК України.

Сторони скористались процесуальними правами, висловивши свої доводи щодо предмету спору, які сторони наводять, зокрема, у відзиві на позовну заяву.

Усі наявні у справі докази на спростування вимог позовної заяви або на її підтвердження, безперешкодно можуть бути надані учасниками справи до суду в межах розгляду такої справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Отже, з огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, про відмову у задоволенні заяви відповідача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. 260, 261,353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про перехід до розгляду цивільної справи із спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін по справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Слободянюк