Справа № 309/2563/25
Провадження № 2/309/890/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2025 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Довжанин М.М.

за участю секретаря судового засідання: Драб Н. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до Хустської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Хустської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування. Посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся, ОСОБА_2 , яка проживала в АДРЕСА_1 разом з його батьком ОСОБА_3 та позивачем ОСОБА_1 , що стверджується довідкою виконкому Хустської міської ради.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача, ОСОБА_3 , таким чином ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем як після смерті бабусі та його батька. У вказаний законом термін він прийняв спадщину, нотаріусом відкрито спадкову справу № 70562904 від 25.04.2023 року. До спадкового майна, яке залишилося після смерті бабусі позивача відноситься житлова квартира АДРЕСА_2 , яка належить спадкодавцю відповідно до договору купівлі -продажу від 10 травня 2002 року, згідно з яким ОСОБА_2 купила 1/4 частину казарми по АДРЕСА_3 площею 184,кв.м.

Це приміщення розпродано по частинах з метою перебудови під житлові приміщення, однак до цього часу воно не перебудоване та не введене в експлуатацію, що є перешкодою для видачі нотаріусом на частину майна правовстановлюючих документів, що змушує ОСОБА_1 звернутися до суду з даним позовом.

Просить суд ухвалити рішення, яким визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 РНОКПП НОМЕР_1 право власності в порядку спадкування на житлову квартиру АДРЕСА_4 ( стара назва та нумерація АДРЕСА_5 ) площею 184 кв.м., яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_2 .

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився. Подав до суду заяву, в якій просить провести розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник відповідача - Хустської міської ради Калин А. М. в судове засідання не з`явилася. Подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги залишає на розсуд суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України,з урахуванням заяв учасників процесу про слухання справи за їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є онуком ОСОБА_2 та сином ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 10.01.2023 року.

ОСОБА_2 , яка проживала за адресою АДРЕСА_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 16.07.2025 року.

Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, яку фактично прийняв її син ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 10.01.2023 року.

Таким чином позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем як після смерті бабусі,так і після смерті батька ОСОБА_3 , який прийняв, але не оформив своїх спадкових прав після смерті ОСОБА_2 .

У вказаний законом термін ОСОБА_1 прийняв спадщину, нотаріусом відкрито спадкову справу № 70562904 від 25.04.2023 року. До спадкового майна, яке залишилося після смерті бабусі позивача відноситься житлова квартира АДРЕСА_2 , яка належала спадкодавцю відповідно до договору купівлі -продажу від 10 травня 2002 року, згідно з яким ОСОБА_2 купила 1/4 частину казарми по АДРЕСА_6 - 124 площею 184,кв.м.

Це приміщення розпродано по частинах з метою перебудови під житлові приміщення, однак до цього часу воно не перебудоване та не введене в експлуатацію.

Згідно з технічним паспортом №4 ф.о. №216, виданим 01 квітня 2004 року Хустським ДПТІ в графі «Назва об`єкта» зазначено: А-І, житловий будинок (реконструкція 1/4 казарми під житло). Тобто право власності на житловий будинок спадкодавцем не зареєстровано у встановленому законом порядку.

Письмовим повідомленням приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Шкарампота В.Д. від 11.07.2025 року № 180/01-16 повідомлено позивачу, що оскільки відсутній належним чином оформлений правовстановлюючий документ для переоформлення права на спадщину, свідоцтво про право на спадщину не може бути видане. Позивачу рекомендовано звернутись до суду для вирішення питання оформлення права власності на зазначене нерухоме майно після смерті батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 , який в свою чергу прийняв, але не оформив своїх спадкових прав після смерті своєї матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , у порядку спадкування.

Суд констатує, що спірні правовідносини, які виникли між сторонами пов`язані з здійсненням позивачем права на спадкування, вирішуючи які суд виходить з наступного.

Відповідно до положень ст.ст.15,16 ЦК України та ст.4 ЦПК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та відповідно звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

В силу положень ст.1216 ЦК України спадкування - це перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до положень ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.2 ст.1220 ЦК України).

Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст.1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Тобто, не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

За змістом ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.3 ст.1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини», і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державну реєстрацію права.

У п.6 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», зокрема вказано, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК), проте право власності на нерухоме майно у разі прийняття спадщини виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації речового права на нерухоме майно (стаття 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Разом із тим суди повинні розмежовувати право на спадщину як майнове право (об`єкт спадкування) та виникнення права власності на спадкове майно як на об`єкт нерухомого майна. При цьому, наприклад, спадкоємець має право звернутися із заявою про державну реєстрацію переходу права власності до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, після прийняття спадщини в порядку, передбаченому законом. Якщо право власності спадкодавця не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, правовстановлюючими є документи, що підтверджують підставу для переходу права власності в порядку правонаступництва, а також документи спадкодавця, що підтверджують виникнення у нього права власності на нерухоме майно (стаття 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Так, покійний ОСОБА_3 прийняв спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_4 , яка складається із житлової квартири АДРЕСА_4 ( стара назва та нумерація АДРЕСА_5 ) площею 184 кв.м.

Сам по собі факт того, що у спадкодавця ОСОБА_4 відсутній належним чином оформлений правовстановлюючий документ на житлову квартиру, не є перешкодою для реалізації ОСОБА_1 права на прийняття спадщини після смерті бабусі та батька, оскільки виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державну реєстрацію права.

Таким чином, позов підлягає задоволенню, оскільки в судовому засіданні встановлено, що позивач є спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_3 , однак позбавлений можливості оформити свої спадкові права, при цьому останній має право на спадкування житлової квартири, оскільки вони входять до складу спадщини після померлого ОСОБА_3 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 81, 89, 263, 265 ЦПК України, ст. ст. 1216-1218, 1220, 1223, 1261, 1268, 1269 ЦК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності в порядку спадкування на житлову квартиру АДРЕСА_4 ( стара назва та нумерація АДРЕСА_5 ) площею 184 кв.м., яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_2 .

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М.М.