Справа № 644/4329/24
Р І Ш Е Н Н Я
27 жовтня 2025 року м. Харків
Індустріальний районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Сітало А.К.,
за участю секретаря Трач М.В.,
представника відповідача Васькова О.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Індустріального районного суду м. Харкова, в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про стягнення матеріальної та відшкодування моральної шкоди спричиненої внаслідок залиття квартири,
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 13.11.2009 між ним та КП Харківські теплові мережі був укладений договір про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води.
Внаслідок неналежного надання послуг відповідачем 20.12.2014 відбулося залиття теплоносієм квартири позивача за адресою: АДРЕСА_1 , що призвело до заподіяння збитків майну, приміщенню та шкоди життю і здоров`ю позивача. Після усунення причини залиття квартири позивач звертався особисто до КП «Жилкомсервіс» та КП «ХТМ» з метою фіксації факту залиття, але відповіді від КП «ХТМ» не отримав. Позивачем було складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) в односторонньому порядку.
Таке відношення відповідача до своїх зобов`язань і нанесені збитки призвели до
значних фізичних і моральних страждань позивача.
Наведені ціни є середньо ринкові в місті Харків так як позивач не зберіг квитанції на майно та приведені на самі речі, матеріали, без врахування ціни доставки матеріалів та робіт.
Діями відповідача спричинена також і моральна шкода, яка виразилася у фізичному болю та душевних стражданнях, яких позивач зазнав у зв`язку з ушкодженням здоров`я (ведення в стресовий стан, проживання в зимовий період в приміщені залитим теплоносієм з великою вологістю стін, підлоги, речей).
Ухвалою суду від 26 червня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду. Постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін.
Представником відповідача адвокатом Вініцьким М.В. подано відзив на позовну заяву, у відзиві представник відповідача просить у задоволенні позову відмовити. У тому числі і з підстав спливу строку позовної давності.
Відзив мотивований тим, що згідно з актом від 20.12.2014, причиною залиття квартири АДРЕСА_2 , є порив стояка трубопроводу централізованого опалення.
Тобто, причиною залиття стало неналежне виконання своїх обов`язків балансоутримувачем (управителем) житлового будинку КП Жилкомсервіс.
Рішенням виконкому Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 визначені виконавці послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади м. Харкова, а саме: з управління будинком, спорудою або групою будинків КП Жилкомсервіс; з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій житлово-експлуатаційні підприємства комунальної власності територіальної громади м. Харкова, КП ХТМ, ДКП Харківкомуночиствод, КП ВТП Вода та інші, та запропоновано підприємствам - виконавцям житлово-комунальних послуг визначити конкретні обсяги послуг на підставі укладених цивільно-правових угод. Тобто, рішенням виконкому Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 КП Харківські теплові мережі визначений виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у житловому фонді комунальної власності територіальної громади м. Харкова в обсязі укладеного з КП Жилкомсервіс договору.

Згідно зі статтею 13 Закону України Про житлово-комунальні послуги від 24.06.2004 № 1875-IV, який діяв на час прийняття рішення № 1186, послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій включали прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо.

Як вбачається із статті 13 Закону технічне обслуговування і поточний ремонт це різні види послуг. Однак на підставі рішення виконкому Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 між КП Жилкомсервіс та КП Харківські теплові мережі укладений договір № 15/1 від 13.02.2012, яким передбачений обов`язок КП Харківські теплові мережі надавати послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій тільки в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень у цих системах.

КП Харківські теплові мережі виконує не весь обсяг робіт з утримання будинків, а лише частину здійснює технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем опалення та гарячого водопостачання та виконує роботи з локалізації аварій в цих системах.

Забезпечення проведення ремонтів внутрішньобудинкових систем покладено на балансоутримувача та управителя житлового фонду чинним законодавством та публічним договором, укладеним КП Жилкомсервіс з власниками житлових та нежитлових приміщень житлового фонду комунальної власності територіальної громади м. Харкова.

Позивачем до позовної заяви долучено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі централізованого опалення, гарячого водопостачання від 20.12.2014. У висновку не встановлена вина особи, що вчинила залиття, акт належно не оформлений.

Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житловокомунального господарства від 17.05.2005 року № 76 "Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій" у разі залиття, аварії квартир, приміщень складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4.

Відповідний акт складається комісією балансоутримувача багатоквартирного будинку, в якому знаходиться квартира (приміщення), яку було залито.

Згідно Додатку № 4 та роз`яснення Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 р. N 12/20-11-1975) в акті повинні бути відображені обов`язкові дані: дата складання акту; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я по батькові власника (наймача, орендаря) квартири (приміщення), що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири (приміщення), з вини якого сталося залиття; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода ( обсяг необхідного ремонту приміщень квартири). Перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Акт залиття квартири, який не містить вищезазначених реквізитів, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння майнової шкоди.

Позивачем подана відповідь на відзив, у якій він підтримав доводи викладені у позовній заяві.

Позивач в судовому засіданні позивні вимоги та доводи наведені на їх обґрунтування підтримав.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував з підстав викладених у відзиві на позовну заяву.

Суд, дослідивши докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Частиною другою статті 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Правовідносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг, регулюються Законом України від 24 червня 2004 року № 1875-IV «Про житлово-комунальні послуги», чинного на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 1875-IV).

Відповідно до статті 1 Закону № 1875-IV, управителем є особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом будинків і споруд (далі - управління будинком) і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору. Виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальних послуг споживачу відповідно до умов договору.

Відповідно до частин другої та четвертої статті 9 Закону 1875-IV, учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем та виробником.

Згідно зі статтею 13 Закону 1875-IV, залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (центральне постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньо-будинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо-будинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладення договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо).

Рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 «Про визначення виконавців послуг в житловому фонді міста Харкова» у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова, КП «ХТМ» визначено виконавцем з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Вказаним рішенням, прийнятим органом місцевого самоврядування в межах своєї компетенції, визначено статус КП «Жилкомсервіс», як управителя будинків, а КП «ХТМ» - як виконавця послуг з їх утримання.

Відповідно до статті 21 Закону 1875-IV, виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо-будинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством.

Стаття 29 Закону 1875-IV, визначає, що договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою особою. У разі якщо балансоутримувач є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг з іншим виконавцем.

Частиною другою статті 24 Закону 1875-IV, встановлено, що балансоутримувач зобов`язаний укладати договір з власником (співвласниками) на утримання на балансі відповідного майна; утримувати на балансі майно, визначеного договором з власником (співвласниками); вести бухгалтерську, статистичну та іншу, передбачену законодавством, звітність відповідно до законодавства; забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.

Відповідно до пункту п`ятого частини другої статті 24 Закону 1875-IV, балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, а також забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що передані на його баланс.

Пунктом восьмим частини другої статті 25 Закону 1875-IV встановлено обов`язок управителя забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів.

Відповідно до положень статті 25 Закону 1875-IV, управитель має право, зокрема, укладати договори з виробниками, виконавцями, споживачами в порядку, встановленому законом.

13 лютого 2012 року між КП «Жилкомсервіс» (управитель) та КП «ХТМ» (виконавець) було укладено договір, відповідно до пункту 1.1 якого замовник доручає, виконавець приймає на себе обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньо-будинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання: мережі, приладів та обладнання, які розміщені в межах будинку, та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньо-будинкових системах, а управитель зобов`язується прийняти та оплатити надані КП «ХТМ» послуги.

Пунктами 3.2 та 3.5 вказаного договору сторони передбачили, що виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньо-будинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені цим договором.

Відповідно до положень статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з пунктом третім частини першої статті 20 Закону 1875-IV, споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг.

За змістом статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність будь-яких обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частинами 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що позивач зареєстрований та проживає у квартирі АДРЕСА_2 .

З наданого позивачем акту про залиття, аварію, що трапилися на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 20.12.2014 року, складеного самим позивачем та підписаного двома сусідами вбачається, що внаслідок прориву на трубі стояка системи централізованого опалення, залито дві кімнати квартири АДРЕСА_3 , пошкоджено підвісна стеля, стіни, шпалери, постіль, дерев`яна підлога.

Згідно з Додатком № 4 та роз`ясненнями Міністерства з питань житлово-комунального господарства України в акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, звини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Наданий позивачем акт обстеження, не відповідає вимогам п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 «Про затвердження правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», якими передбачено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4. Вказаний акт складається комісією балансоутримувача багатоквартирного будинку, в якому знаходиться квартира, яку було залито.

Акт повністю не відповідає зазначеним вимогам, а тому і не приймається судом як доказ, оскільки в ньому відсутня передбачена вказаними нормативними актами інформація та він складений неуповноваженою на те особою.

Інших належних та допустимих доказів на підтвердження спричинення з вини відповідача матеріальної шкоди за обставин викладених у позовній заяві, позивачем не надано.

Згідно з частинами першою, другою статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

У зв`язку з не доведенням позивачем вини відповідача у спричиненні матеріальної шкоди, вимога про відшкодування моральної шкоди також не підлягає задоволенню.

Питання щодо судових витрат судом вирішується на підставі ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. 2, 7, 10, 12, 19, 81, 83, 141, 258-260, 263-265, 273-279, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про стягнення матеріальної та відшкодуванні моральної шкоди спричиненої внаслідок залиття квартири відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 03.11.2025.

Суддя: А. К. Сітало