Справа № 496/3351/25
Провадження № 2/496/2462/25
У Х В А Л А

30 липня 2025 року Суддя Біляївського районного суду Одеської області Пендюра Л.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ойл Старт» (місцезнаходження: м. Одеса, вул. Чорноморського Козацтва, буд. 72 офіс 1012) про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та моральної шкоди,

УСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась до суду з позовною заявою в якій просить:

1. поновити їй строк звернення до суду з позовом про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за весь час затримки та моральної шкоди.

2. стягнути з ТОВ «Ойл Старт» на її користь:

- заборгованість по заробітній платі за період з 01.11.2024 року по 19.02.2025 року у розмірі 36738 грн 68 к. без утримання податків та інших обов`язкових платежів;

- середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 20.02.2025 року по день винесення рішення, але не більше ніж шість місяців, на день подання позову сума за 4 місяці складає 30549 грн 60 к.,

- спричинену моральну шкоду в сумі 20000 грн.

- понесені судові витрати, в тому числі і на правову допомогу в сумі 10000 грн, посилаючись на те, що вона перебувала у трудових відносинах з ТОВ «Ойл Старт» з 15.12.2022 року по 19.02.2025 року, звільнена за власним бажанням на підставі ст. 38 КЗпП України. 19.02.2025 року через затримку у виплаті заробітної плати вона вимушена була припинити свою роботу та звільнитися. При звільненні розрахунку по нарахованій заробітній платі з нею проведено не було та загальна сума заборгованості за період з 01.11.2024 року по 19.02.2025 року становить 36738 грн 68 к. При звільнення і до теперішнього часу відповідач не провів з нею остаточного розрахунку по виплаті заробітної плати, не виплатив їй заробітну плату, у зв`язку з чим вона просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість по заробітній платі та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, відповідно до ст. 117 КЗпП України, а також спричинену їй моральну шкоду.

Разом з позовною заявою від позивачки ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання про поновлення строку звернення до суду із позовною заявою. Клопотання обґрунтовано тим, що в день звільнення 19.02.2025 року відповідач направив на її домашню адресу трудову книжку та витяг з наказу № 27-к від 17.02.2025 року про її звільнення за власним бажанням із зазначенням у ньому відомостей про кількість днів невикористаних відпусток, що підлягає компенсації. Письмове повідомлення про суми, нараховані та виплачені їй при звільненні, вручення якого є обов`язком роботодавця, згідно зі ст. 116 КЗпП України, у вкладенні було відсутнє. Вона неодноразово зверталась до відповідача з проханням надати їй розрахунок сум, нарахованих при звільненні, а також просила провести з нею розрахунок, сплативши всю суму заборгованості. Проте таке її прохання відповідачем було проігноровано. Директор на її численні звернення кожного разу обіцяв виплатити заборгованість, останній раз обіцяв виплатити в середині травня 2025 року, а тому просив її до суду про стягнення невиплаченої заробітної плати не звертатись. Лише бухгалтер на її благання в середині травня 2025 року зглянулась над нею та дозволила зробити фото з її комп`ютера про нараховану їй заробітну плату, яка мала бути сплачена їй при звільненні, хоча роботодавець зобов`язаний був видати письмове повідомлення про нараховані та виплачені їй суми при звільненні (стаття 116 КЗпП України) та провести зі звільненим працівником розрахунок не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Оскільки за чотири місяці з вини роботодавця вона так і не отримала заробітну плату, а тому у неї були відсутні грошові кошти на звернення за юридичною допомогою. Окрім того просить врахувати, що працівник є слабшою, ніж роботодавець стороною у трудових відносинах, тому що щоб звернутись до суду із позовом, необхідно мати розрахунок заробітної плати, який повинен надати роботодавець, проте у її випадку роботодавець навіть це відмовляється їй надати.

Відповідно до ч. 2 ст. 233 КЗпП України із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

З доданих до позовної заяви документів вбачається, що позивачка працювала на посаді оператора заправних станцій 3 р-ду, АЗС № 47, з 15.12.2022 року по 19.02.2025 рік, звільнена з посади за власним бажанням, що підтверджується витягом з наказу № 27-к від 17.02.2025 року.

Позивачка з урахуванням вимог ст. 116 КЗпП України, зокрема, 19.02.2025 року мала дізнатися про порушення її права на отримання належних для виплати сум, як звільненому працівнику.

Позовна заява позивачкою подана до суду 05.06.2025 року, тобто після спливу тримісячного строку, визначеного ч. 1 ст. 233 КЗпП України.

Згідно з ст. 234 КЗпП України у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Отже, з аналізу вказаних норм законодавства вбачається, що в разі пропуску з поважних причин строків, установлених ст. 233 КЗпП України, суд може поновити ці строки за заявою учасника справи.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Обґрунтовуючи пропуск строку звернення до суду позивачка зазначає, що до теперішнього часу вона не отримала від відповідача ані письмове повідомлення про суми, нараховані та виплачені їй при звільненні, ані відповідно грошових коштів. На адвокатський запит з проханням надати їй, зокрема, довідку про суми, нараховані та виплачені при звільненні, відповідач також не реагує. Отже, спірні правовідносини виникли у зв`язку з недотриманням відповідачем законодавства про оплату праці та Кодексу законів про працю України.

Суд вважає правомірними очікування позивачки на видачу відповідачем письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені їй при звільненні і водночас поважною причиною пропуску строку звернення до суду з позовом, оскільки вказане повідомлення відсутнє не з вини позивачки.

Враховуючи доводи, викладені позивачкою на обґрунтування поновлення пропущеного строку, виходячи з принципу верховенства права, положень ст. ст. 21, 22 Конституції України щодо непорушності конституційних прав особи, положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує права особи на доступ до суду і справедливий розгляд її справи судом, та положень ст. ст. 3, 15 ЦК України, ст. ст. 2, 4 ЦПК України щодо права особи на судовий захист цивільного права та інтересу, суддя дійшов висновку, що строк на звернення до суду позивачки, встановлений ст. 233 КЗпП України, пропущений із поважних причин, а тому він підлягає поновленню.

Позовна заява відповідає вимогам статей 175-177 ЦПК України. Підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні, тому її слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження /загального або спрощеного/; 3) окремого провадження.

Згідно положень ч. ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають із трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною 6 ст. 19 ЦПК України встановлено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги непов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

З огляду на те, що спір виник із трудових відносин, дану справу слід розглядати у порядку спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

На підставі вищевикладеного вважаю, що позовну заяву слід прийняти до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження у справі, розгляд якої, у відповідності до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, проводити з повідомленням (викликом) сторін.

Разом з позовною заявою від позивачки надійшло клопотання про витребування доказів, в якому вона просить суд витребувати у ТОВ «Ойл Старт» наступні копії документів: наказу про прийняття її на роботу; табелю обліку використаного робочого часу працівників ТОВ «Ойл Старт» за період з 01.11.2024 року по 19.02.2025 року; відомості про нарахування їй заробітної плати за період з 01.11.2024 року по 19.02.2025 року; відомості (дату) про виплату їй нарахованої заробітної плати за період з 01.11.2024 року по 19.02.2025 року; довідку про розрахунок розміру компенсації за всі дні невикористаної нею відпустки; довідку про заборгованість по її заробітній платі; довідку про суми, нараховані та виплачені їй при звільненні; повідомити, чи вручалось їй при звільненні повідомлення про суми, нараховані та виплачені їй при звільнення, із зазначенням окремо кожного виду виплати (основна та додаткова заробітна плата, заохочувальні та компенсаційні виплати, інші виплати, на які працівник має право, якщо так, то надати його копію); довідку про розмір середньогодинної та середньоденної заробітної плати за останні повних два місяці її роботи, посилаючись на те, що на адвокатський запит про витребування копій вказаних документів товариство відповіді не надало.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною 6 ст. 84 ЦПК України передбачено, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

З урахуванням того, що позивачка не має можливості самостійно отримати необхідні для розгляду справи письмові докази, якими вона має намір доводити обґрунтованість заявлених позовних вимог, з метою встановлення фактичних обставин справи, суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання позивачки.

Керуючись ст. ст. 83, 84, 127, 175, 187, 274 ЦПК України, ст. ст. 233, 234 КЗпП України

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку для звернення до суду з позовом про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та моральної шкоди задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк для звернення з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ойл Старт» про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та моральної шкоди.

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ойл Старт» (місцезнаходження: м. Одеса, вул. Чорноморського Козацтва, буд. 72 офіс 1012) про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та моральної шкоди.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

Керуючись принципом черговості розгляду справ та великою завантаженістю судді у розгляді інших справ, призначити справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 09 грудня 2025 року на 14 год 00 хв. в приміщенні Біляївського районного суду Одеської області за адресою: Одеська область м. Біляївка вул. Кіпенко, 1 (зал № 3), з викликом сторін, про що їх повідомити.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачці п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч. ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч. ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Клопотання позивачки ОСОБА_1 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю «Ойл Старт» (, адреса: м. Одеса, вул. Чорноморського Козацтва, буд. 72 офіс 1012) належним чином завірені копії наступних документів:

-наказу про прийняття на роботу ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

-табелю обліку використаного робочого часу працівників ТОВ «Ойл Старт» за період з 01.11.2024 року по 19.02.2025 року, в тому числі ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

-відомості про нарахування ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) заробітної плати за період з 01.11.2024 року по 19.02.2025 року;

-відомості (дату) про виплату ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) нарахованої заробітної плати за період з 01.11.2024 року по 19.02.2025 року;

-довідку про розрахунок розміру компенсації за всі дні невикористаної відпустки ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

-довідку про заборгованість по заробітній платі ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

-довідку про суми, нараховані та виплачені ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) при звільненні;

-повідомити, чи вручалось ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) при звільненні повідомлення про суми, нараховані та виплачені їй при звільнення, із зазначенням окремо кожного виду виплати (основна та додаткова заробітна плата, заохочувальні та компенсаційні виплати, інші виплати, на які працівник має право, якщо так, то надати його копію);

-довідку про розмір середньогодинної та середньоденної заробітної плати за останні повних два місяці роботи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Роз`яснити ТОВ «Ойл Старт» положення ч. ч. 7, 8 ст. 84 ЦПК України, що особа, яка не має можливості подати доказ, який витребує суд, або не має можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язана повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за вебадресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України, за наступним посиланням: http://bl.od.court.gov.ua/sud1506/.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів надіслати сторонам.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Л.О. Пендюра