Слобідський районний суд міста Харкова
Провадження № 2/641/2965/2025 Справа № 641/5747/25
У Х В А Л А

про відмову у залишенні позовної заяви без розгляду

13 листопада 2025 року м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Василенко О.Я.,

за участю секретаря Кривенко А.Г.,

представника позивача Санжаровської О.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання відповідача ОСОБА_1 про залишення позовної заяви Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, без розгляду,

установив:

КП «Харківводоканал» звернулось через підсистему «Електронний суд» до Слобідського районного суду міста Харкова з позовом, в якому просить стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , заборгованість у сумі 44977,96 грн, сплачений судовий збір в розмірі 2422,40 грн та витрати пов`язані з розглядом справи.

Ухвалою судді від 11.08.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання на 16 вересня 2025 року об 09 год 40 хв.

16.09.2025 через підсистему «Електронний суд» від відповідача Степанян Л.В. надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Клопотання обґрунтоване тим, що відповідач ОСОБА_1 вважає, що позов від імені КП «Харківводоканал» підписано Кашіним Владиславом Михайловичем, але вказана особа, належним чином не підтвердила свої повноваження на ведення справи у суді. До позовної заяви наданий документ - Довіреність у порядку передоручення від 13.06.2025, якою ОСОБА_4 , в порядку передоручення уповноважив Кашіна Владислава Михайловича представляти інтереси КП «Харківводоканал» в судах України, в якій, зокрема, не зазначено строк дійсності довіреності, а зазначено: «Довіреність дійсна до моменту її скасування». Доказами підтвердження повноважень брати участь у справі в порядку самопредставництва працівник (юрисконсульт) має надати суду: докази того, що особа обіймає певну посаду (наказ, трудовий договір), а також докази, які дозволяють встановити обсяг повноважень вказаної посадової особи (статут, положення, трудовий договір (контракт). При цьому, у відповідному трудовому договорі (контракті) має міститись положення щодо повноважень юрисконсульта на представництва інтересів юридичної особи в суді. Відсутність відповідних положень у трудовому договорі (положенні/посадовій інструкції) є підставою для відмови у допуску до участі у справі. Отже, відповідач вбачає, що представник позивача КП «Хаківводоканал», особа яка підписала позов- Кашін Владислав Михайлович, подав до суду лише довіреність від імені юридичної особи, яка відповідно до норм чинного законодавства та судової практики Верховного суду, не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва, які мають підтверджуватися законом, статутом, положенням, умовами трудового договору (контракту), посадовою інструкцією. До суду подані також письмові пояснення представника ОСОБА_5 , повноваження якої також підтверджені аналогічним чином, на підставі довіреності з правом передоручення, і витягом з ЄДР про керівника Шустова В. В. В довіреності не зазначено строк дії, а зазначено лише строк дії до моменту скасування. Вважає, що суд та учасники справи, не мають можливості щодо встановлення обставин дійсності довіреності, строку її дії чи моменту її скасування.

В судовому засіданні 13.11.2025 відповідач Степанян Л.В. підтримала раніше подане клопотання про залишення позовної заяви без розгляду та повторно його заявила, просила розглянути по суті.

Представник позивача КП «Харківводоканал» при вирішенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду покладалась на розсуд суду.

Розглянувши клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого.

Так, позовна заява подана ОСОБА_6 через систему «Електронний суд».

Відповідно до копії довіреності у порядку передоручення від 13.06.2025 її видано Кауркіним Євгеном Олексійовичем на підставі Довіреності Витягу ЄДР від 09.06.2025, виданої в тому, що Комунальне підприємство КП «Харківводоканал» уповноважує, в порядку передоручення Кашіна Владислава Михайловича представляти інтереси КП «Харківводоканал» в судах України, з усіма правами які надані законом стороні по справі, в тому числі правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи. Довіреність видана без права передоручення та дійсна до моменту її скасування.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України). Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «Домбо Бегеер Б.В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. The Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 185 ЦПК України позовна заява повертається позивачеві, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано собою, яка не має права її підписувати, або собою, посадове становище якої не вказано.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», відповідно до якого Конституцію України доповнено статтями 131-1 та 131-2 щодо здійснення представництва у судах. Відповідно до пункту третього частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції України представництво виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 01 січня 2019 року (підпункт 11).

У частині четвертій статті 131-2 Конституції України зазначено, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно з частиною сьомою статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Положеннями статті 244 ЦК України, яка регламентує представництво за довіреністю, визначено, що представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Представництво за довіреністю може ґрунтуватися на акті органу юридичної особи. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами.

Згідно з приписами статті 246 ЦК України довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами.

Частиною першою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

За приписами частини другої статті 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Отже, у цивільному процесуальному законі встановлено конкретні випадки, у яких представником у суді, окрім адвоката чи законного представника, може бути інша особа, яка має відповідну цивільну процесуальну дієздатність.

Повноваження таких осіб відповідно до пункту 1 частини першої статті 62 ЦПК України мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Таким чином, у малозначних справах представництво юридичної особи може здійснюватися керівником, членом виконавчого органу, іншою уповноваженою особою в порядку самопредставництва, або адвокатом, або будь-якою дієздатною фізичною особою на підставі довіреності.

Щодо форми довіреності і строку її дії суд зазначає таке.

За змістом частин третьої, четвертої, сьомої, восьмої статті 62 ЦПК України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції (ч. 4 ст. 14 ЦПК України).

Відповідно до п. 24, 26 Положення підсистема «Електронний суд» - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Пунктами 30-35 зазначеного Положення передбачено, що користувач ЄСІТС може уповноважити іншого користувача на вчинення дій із використанням Електронного суду в інтересах довірителя, надавши засобами відповідної підсистеми ЄСІТС такому повіреному довіреність в електронній формі відповідно до вимог процесуального законодавства.

Надання довіреності в електронній формі здійснюється засобами Електронного кабінету шляхом створення електронного документа встановленої форми, в якому визначається обсяг повноважень повіреного.

Довіреність в електронній формі, підписана кваліфікованим електронним підписом довірителя, надає можливість повіреному виконувати визначений довірителем перелік дій засобами Електронного суду. Повірений, якому довірителем видана довіреність в електронній формі із правом передоручення, може надати таку довіреність іншому користувачу на вчинення дій в інтересах довірителя (передоручення).

Від імені юридичної особи видавати довіреності в електронній формі мають право особи, зазначені у відомостях Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо такої юридичної особи у графі «Прізвище, ім`я, по батькові, дати обрання (призначення) осіб, що обираються (призначаються) до органу управління такої юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або такі, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи».

Довіреність в електронній формі, що підтверджує повноваження представника, та електронні документи, на підставі яких відбувалось передоручення прав первинного довірителя (за їх наявності), автоматично додаються до документів, відправлених представником засобами Електронного суду.

Довіреність в електронній формі дійсна до моменту її скасування довірителем або протягом строку, на який вона видана. При втраті чинності довіреності в електронній формі автоматично скасовуються також усі її похідні довіреності, що видані в порядку передоручення.

Електронне доручення формується підсистемою «Електронний суд» самостійно, відповідно до обраного обсягу повноважень представника (постанова Верховного Суду від 08 вересня 2021 року у справі № 753/10165/21).

Додані до позовної заяви довіреність на Кашіна В.М, та до додаткових пояснень у справі довіреність на Санжаровську О.В. відповідають пунктам 30-35 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

За таких обставин доводи відповідача про наявність правових підстав для повернення позовної заяви є помилковим, оскільки справа є малозначною, а надані суду електронні довіреності, сформовані у підсистемі «Електронний суд», відповідають вимогам законодавства, а тому у суду немає підстав ставити під сумнів статус представників позивача.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду слід відмовити.

Керуючись ст.185, 257, 258, 260 ЦПК України, суд,

постановив:

У задоволенні клопотання відповідача Степанян Лариси Валеріївни про залишення позовної заяви Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, без розгляду - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо судового рішення за веб - адресою: http://reyestr.court.gov.ua/.

Суддя О. Я. Василенко