Провадження № 2/643/7787/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.11.2025 м. Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Крівцов Д.А., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства "Прокредит Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетова К.В., про визнання недійсними договорів дарування

ВСТАНОВИВ

АТ "Прокредит Банк" (позивач) звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- Визнати недійсним Договір дарування, посвідчений 05.04.2016 приватним нотаріусом ХМНО Карафетовою К.В. та зареєстрованим в реєстрі за № 776, про відчуження квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01. Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 29170143 від 08.04.2016 14:55:20, приватний нотаріус Карафетова Карина Вікторівна, Харківський міський нотаріальний округ, Харківська область (номер відомостей про речове право: 14085812). Зобов`язати державного реєстратора, яким є особи, визначені ч. 1 ст. 10 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", здійснити державну реєстрацію скасування державної реєстрації права власності за номером запису про право власності 14085812, дата державної реєстрації 08.04.2016.

- Визнати недійсним Договір дарування, посвідчений 06.05.2016 приватним нотаріусом ХМНО Карафетовою К.В. та зареєстрованим в реєстрі за № 1257, про відчуження будинку АДРЕСА_2 (разом із земельною ділянкою), реєстраційний номер об`єктів нерухомого майна 01 та 01. Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 29770833 від 26.05.2016 15:46:09, приватний нотаріус Карафетова Карина Вікторівна, Харківський міський нотаріальний округ, Харківська область (номер відомостей про речове право: 14722388). Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 29770980 від 26.05.2016 15:50:15, приватний нотаріус Карафетова Карина Вікторівна, Харківський міський нотаріальний округ, Харківська область (номер відомостей про речове право: 14722899). Зобов`язати державного реєстратора, яким є особи, визначені ч. 1 ст. 10 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", здійснити державну реєстрацію скасування державної реєстрації права власності за номером запису про право власності 14722388, дата державної реєстрації 26.05.2016. Зобов`язати державного реєстратора, яким є особи, визначені ч. 1 ст. 10 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", здійснити державну реєстрацію скасування державної реєстрації права власності за номером запису про право власності 14722899, дата державної реєстрації 26.05.2016.

Дослідивши отримані матеріали, судом встановлені недоліки позовної заяви, які унеможливлюють відкриття провадження у справі та обумовлюють необхідність залишення позовної заяви без руху, а саме.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем згідно з платіжним дорученням від 20.10.2025 сплачений судовий збір за подання вказаної позовної заяви в розмірі 2422,40 грн. як за одну вимогу немайнового характеру.

Позивачем у позовній заяві зазначено, що позов має немайновий характер та, відповідно, сплачений судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить визнати недійсними Договір дарування Квартири, а також Договір дарування Житлових будівель, та здійснити скасування рішень про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Таким чином, з позовної заяви вбачається, що позивач, крім вимог про визнання правочинів недійсними, також фактично заявив вимоги про застосування наслідків їх недійсності, адже у разі задоволення позову спірне майно змінить власника та повернеться у власність дарувальника.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними в п. Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», у справах про визнання правочину недійсним без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як із немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшукуваного майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності судовий збір сплачується за загальною сумою всіх вимог.

В постанові від 02.11.2020 у справі № 522/4716/19 Верховний Суд, посилаючись на вказану вище Постанову Пленуму Верховного Суду, зазначив, що «оскільки у справі, що переглядається, пред`явлено позов про застосування наслідків нікчемного правочину, такі вимоги за своїм змістом є майновими».

В ухвалі від 16.09.2021 у справі № 759/8611/20 Верховний Суд виснував, що «відповідно до усталеної судової практики у справах про визнання правочинів недійсними без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як з немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшукуваного майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності судовий збір сплачується відповідно до пункту 10 частини першої статті 176 ЦПКза загальною сумою всіх вимог».

Таким чином, судами касаційної інстанції сформовано сталу практику, виходячи з якої вимоги позивача про застосування наслідків недійсності оспорюваних договорів за своїм змістом є майновими.

Оскільки у разі задоволення позовних вимог в даній справі спірне нерухоме майно повернеться у власність дарувальника за договорами, тобто відбудеться зміна власника спірного нерухомого майна, суд дійшов висновку, що зазначені вимоги мають майновий характер.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Суд звертає увагу позивача, що згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Як вбачається з роз`яснень, викладених в п.п. «а» п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Всупереч вказаних вище вимог, позивачем не зазначено ціну позову, тобто дійсну вартість спірної нерухомості станом на час пред`явлення позову.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 3028,00 грн. і не більше 1059800,00 грн.

Суд роз`яснює позивачу, що він не позбавлений права протягом строку, визначеного для усунення недоліків, надати суду висновок оціночно-будівельної експертизи або звіт про оцінку майна, виконаний суб`єктом оціночної діяльності, або інший документ, який згідно з чинним законодавством України може бути визнаний належним, допустимим, достовірним та достатнім доказом дійсної вартості спірного нерухомого майна, та сплатити судовий збір виходячи із визначеної в такий спосіб ціни позову (дійсної вартості спірного нерухомого майна).

Також суд роз`яснює позивачу, що відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Враховуючи наведене, суд залишає позовну заяву без руху та надає позивачу строк для усунення недоліків позову, а саме визначення ціни позову та сплати судового збору, виходячи із визначеної позивачем ціни позову (за вирахуванням суми судового збору, яка вже фактично сплачена).

Способами усунення недоліків позовної заяви є наступні:

1. Надати суду уточнену позовну заяву, в якій додатково вказати ціну позову.

2.У відповідності до положень ч. 1 ст. 177 ЦПК України надати суду 4 копії уточненої позовної заяви - для відповідачів та третіх осіб, а у разі подання уточненої позовної заяви через підсистему «Електронний суд» - надати квитанції про надсилання копій позову відповідачам та третім особам.

3. Надати суду оригінал квитанції про додаткову сплату позивачем судового збору за позовні вимоги майнового характеру, виходячи з визначеної ним ціни позову.

Керуючись ст. 175,177,185, 258-261, 353 ЦПК України

УХВАЛИВ

Позовну заяву Акціонерного товариства "Прокредит Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетова К.В., про визнання недійсними договорів дарування - залишити без руху, надавши Акціонерному товариству "Прокредит Банк" строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити Акціонерному товариству "Прокредит Банк", що якщо воно відповідно до цієї ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, та усуне вказаній в цій ухвалі недоліки, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо воно не усуне недоліки позовної заяви у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною та буде повернута. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Д.А. Крівцов