Справа № 309/2107/25
Провадження № 2/309/696/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2025 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Сідей Я.Я.

з участю секретаря судового засідання: Свистак К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Хуст цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1

до

Вишківської селищної ради,

третя особа: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Наталія Павлівна

про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання права власності у порядку спадкування на житловий будинок в АДРЕСА_1 у порядку спадкування за померлим дядьком ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дядько позивача ОСОБА_2 . Єдиним спадкоємцем першої черги за померлим був його син ОСОБА_3 , який на день смерті батька був зареєстрований разом з ним у житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 , однак останні десять років проживав за кордоном. ОСОБА_3 заяву про прийняття спадщини за померлим батьком до нотаріуса не подавав, ти м самим свої спадкові права після смерті батька належним чином не оформив. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер у відділенні Елліс Уорд, лікарні Толворту Велика Британія у віці 37 років. На день смерті ОСОБА_3 не перебував в офіційному шлюбі та не мав власних дітей. Всі спадкоємці першої черги спадкування померли. Після смерті дядька оригіналів правовстановлюючих документів на житловий будинок позивач не знайшов. Позивач все своє життя проживає в смт. Вишково та весь час допомагав по господарству та підтримував свого дядька ОСОБА_2 .. Позивач є єдиним спадкоємцем на спадщину, однак у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів приватний нотаріус відмовив у вчиненні нотаріальної дії. Таким чином, у зв`язку з тим, що оформити правовстановлюючі документи на житловий будинок є неможливим, змушений звернутись за захистом своїх прав до суду.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився. Подав заяву про розгляд справи без його участі за наявними матеріалами. Позовні вимоги підтримує повністю.

Представник відповідача Вишківської селищної ради в судове засідання не з`явився. Представником ОСОБА_4 подано клопотання про проведення розгляду справи без участі уповноваженого представника селищної ради.

Третя особа приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Н.П. подала до суду заяву від 05.07.2025 р. про розгляд справи без її участі. Заперечень щодо позовних вимоги не має.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою учасників справи, суд вважає за можливе провести розгляд справи по суті, без проведення фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд дійшов висновку, що позов не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що згідно договору дарування від 16 червня 1994 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2-2681, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 подарували ОСОБА_2 цілий жилий будинок в АДРЕСА_2 / (а.с. 9-10).

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 помер, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 26.12.2022 р. виданого виконавчим комітетом Вишківської селищної ради Хустського району Закарпатської області.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_8 у відділенні Елліс Уорд, лікарні Толворту, смерть була зареєстрована в окрузі ОСОБА_9 11.10.2023 року, що стверджується засвідченням Кінгстонського крематорію від 15.11.2023 р. та засвідченою копією запису про кремацію від 15.11.2023 р. /а.с. 12-13/.

З довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні або будинку осіб на день смерті одного з них № 472 від 14.02.2024 р. виданої центром надання адміністративних послуг Вишківської селищної ради Мандрик Емериху Олександровичу вбачається, що на день смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 , разом з ним були зареєстровані син ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .. Родинні зв`язки встановлені зі слів заявника /а.с. 14/.

Відповідно до довідки директора Хустського ДПТІ Потьомкіна О.В. № 1971 від 11.04.2024 р. станом на 31.12.2012 року за адресою АДРЕСА_1 майно, як житловий будинок, зареєстровано за ОСОБА_2 .

Відповідно до повідомлення № 63/02-14 від 19.03.2024 р. приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Рошинець Н.П. на звернення ОСОБА_1 щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , необхідно надати серед іншого оригінал або нотаріально засвідчену копію Свідоцтва про смерть ОСОБА_2 ; надати відповідні свідоцтва, що підтверджують факт родинних відносин зі спадкодавцем.

До матеріалів справи позивачем долучено копію технічного паспорту № 686 на житловий будинок садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 , виготовлений ФОП ОСОБА_11 04.04.2024 року на замовлення позивача.

Відповідно до частини 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб (спадкоємців) (ст.1216 ЦК України).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК).

Відповідно до частини 1 ст. 1220, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

ОСОБА_1 , будучи спадкоємцем п`ятої черги за законом після смерті дядька ОСОБА_2 , 07.03.2024 року звернувся до приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Рошинець Н.П. для оформлення його спадкових прав за законом на вищезазначене спадкове майно після смерті його двоюрідного племінника ОСОБА_3 /а.с. 17/.

Згідно ч.1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Відповідно до роз`яснення Міністерства юстиції України щодо окремих питань спадкування у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. «Ступінь споріднення», тобто кількість народжень, що пов`язують між собою двох осіб, які перебувають у родинних зв`язках. До родичів четвертого ступеня споріднення належать діти рідних племінників та племінниць спадкодавця (двоюрідні онуки та онучки) і рідні брати та сестри його діда та баби (двоюрідні дід та баба). До родичів п`ятого ступеня споріднення - діти його двоюрідних онуків і онучок (двоюрідні правнуки та правнучки), діти його двоюрідних братів та сестер (двоюрідні племінниці та племінники), діти його двоюрідних дідів та бабок (двоюрідні дядьки та тітки).

В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення.

Відповідно до пункту 4.2. глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 295/5 доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин.

Позивачем, всупереч вимогам ст.ст. 76, 81 ЦПК України не надано суду жодного іншого доказу на підтвердження родинного зв`язку між померлим та його дітьми, між померлим та позивачем, на підставі яких можливо встановити, що ОСОБА_1 є законним правонабувачем.

Відповідно до положень ч. 3, 4 статті 12, частини першої ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частинами 1,2 статті 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд виходить з вимог ч. 1 ст. 76 ЦПК України за якою доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно до ч. 2ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009р. №14 «Про судове рішення у цивільній справі» обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.

Суд вважає, що позивач в порушення вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України не довів ті обставини, на які він посилався як на підставу своїх вимог.

Таким чином, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання права власності ОСОБА_1 в порядку спадкування на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , який зареєстрований за спадкодавцем ОСОБА_2 , а тому не вбачає підстав для задоволення позову.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд не стягує з відповідача на користь позивача понесені витрати, оскільки позивачу повністю відмовлено в задоволенні позову.

Керуючись вимогами ст.ст. 247, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, с у д

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вишківської селищної ради, третя особа: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Наталія Павлівна про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Хустського

районного суду: Сідей Я.Я.