Справа № 629/7604/25
Провадження № 2-н/629/1823/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.11.2025 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Ткаченко О.А., розглянувши заяву Приватного підприємства «КСК ЛОЗОВА» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком та судових витрат, -

встановив:

Представник заявника звернулася до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинкомза період з 01.08.2021 по 30.09.2025, в розмірі 17782,64 грн. та судових витрат в розмірі 302,80 грн.

Частиною 5 статті 165 ЦПК України передбачає, що у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

Згідно ч.1,2 ст.167 ЦПК України, суд розглядає заяву про видачу судового наказу протягом п`яти днів з дня її надходження, а якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, - протягом п`яти днів з дня отримання судом у порядку, передбаченому частинами п`ятою, шостою статті 165 цього Кодексу, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника. Розгляд проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника.

Згідно довідки відділу з питань реєстрації місця проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 25.01.2016 по теперішній час зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Перевіривши надані матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

За змістом роз`яснень, викладених у п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ» № 14 від 23 грудня 2011 року «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», при розгляді заяви про видачу судового наказу має ураховуватися, якщо із доданих документів вбачається пропуск позовної давності, така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні.

Як вбачається з поданої до суду заяви та доданої до неї додатків, заявник просить стягнути з боржника заборгованість за послуги з управління багатоквартирним будинком за період з 01.08.2021 по 30.09.2025, тобто заяву подано поза межами строку позовної давності.

Відповідно до ч.2 ст.167 ЦПК України, за результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

Згідно з ч.2 ст.165 ЦПК України про відмову у видачі судового наказу суддя постановляє ухвалу не пізніше десяти днів з дня надходження до суду заяви про видачу судового наказу.

Таким чином, беручи до уваги те, що заявник звернувся до суду із заявою про стягнення заборгованості за надані послуги і з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, у видачі такого наказу слід відмовити.

Керуючись ст.163, 165, 257, 258-260 ЦПК України, суд, -

постановив:

Відмовити Приватному підприємству «КСК ЛОЗОВА» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком та судових витрат.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, але не пізніше закінчення строку карантину. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Олександр ТКАЧЕНКО