Справа № 696/1233/23
Провадження № 2/696/8/25
УХВАЛА

іменем України

12 листопада 2025 року м. Кам`янка

Кам`янський районний суд Черкаської області у складі:

головуючої-судді Білопольської Н.А.,

за участі секретаря судового засідання Бондарь Д.В.,

третьої особи ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Кам`янка заяву представника позивача ОСОБА_2 - Герасимової Тетяни Ігорівни про відвід судді Білопольської Н.А. від участі у розгляді цивільної справи № 696/1233/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: фізична особа-підприємець ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , про витребування майна із чужого незаконного володіння, -

в с т а н о в и в :

У листопаді 2023 року ОСОБА_2 через свого представника - адвоката Герасимову Т.І. звернулася до суду з позовом, в якому просить витребувати майно з чужого незаконного володіння: у ОСОБА_3 - автомобіль SKODA OCTAVIA, номер кузова: НОМЕР_1 , 2013 року випуску, та у ОСОБА_6 - автомобіль VOLVO S80, номер кузова: НОМЕР_2 , 2014 року випуску.

Ухвалою судді Кам`янського районного суду Черкаської області від 14 листопада 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Водночас ухвалою судді Кам`янського районного суду Черкаської області від 08 листопада 2023 року вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на вказані автомобілі.

Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 21 лютого 2024 року за клопотанням сторони відповідачів до участі у розгляді справи залучено як третю особу на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_1 .

Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 23 квітня 2024 року провадження у справі зупинено до проведення судової почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 05 серпня 2025 року провадження у справі поновлено.

Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 13 жовтня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

12 листопада 2025 року представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Герасимова Т.І. звернулася до суду із заявою про відвід судді Білопольської Н.А. та передачу цивільної справи № 696/1233/23 на розгляд іншого судді Кам`янського районного суду Черкаської області, оскільки у сторони позивача наявні сумніви в об`єктивності та неупередженості судді під час розгляду даної судової справи.

У судовому засіданні третя особа ОСОБА_1 просив у задоволенні заяви про відвід судді відмовити.

Позивач ОСОБА_2 та її представник - адвокат Герасимова Т.І. в судове засідання не з`явились, хоча про день і час розгляду справи повідомлялися належним чином.

Представник відповідачів та третьої особи - адвокат Каменська Н.П. надіслала суду заяви, в яких просила відмовити у задоволенні заяви про відвід судді та відкласти розгляд справи.

Представник третьої особи ОСОБА_5 - адвокат Кущ Д.С. подав до суду заяву про розгляд справи без його участі та без участі ОСОБА_5 .

Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд, заслухавши думку третьої особи, врахувавши доводи заяви, перевіривши обґрунтованість наведених у ній даних, дослідивши матеріали цивільної справи № 696/1233/23, дійшов до такого висновку.

Як передбачено ч. 2 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно з ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки заява представника позивача Герасимової Т.І. про відвід судді Білопольської Н.А. надійшла до суду у день призначеного судового засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 ЦПК України. Відповідно до частин першої та другої наведеної статті суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

В обґрунтування поданої заяви про відвід судді Білопольської Н.А. представник позивача посилається на те, що суддя сприяє захисту інтересів відповідачів, неодноразово порушувала принципи процесуального закону, зокрема принципи рівності учасників процесу перед законом і судом та змагальності сторін. Так, на переконання сторони позивача, під час судового засідання 04 листопада 2025 року суддя допускала порушення судового етикету, ігнорувала образливі, принизливі висловлювання на адресу позивача та представника позивача, свідка, що лунали з боку третьої особи та представника відповідачів і третьої особи, не реагувала на очевидні прояви неповаги до суду, що викликає сумнів у неупередженості та об`єктивності судді та є підставою для передачі цивільної справи № 696/1233/23 на розгляд іншого судді Кам`янського районного суду Черкаської області.

Як вбачається із змісту заяви представника позивача про відвід судді, правовою підставою для відводу судді у даній справі є п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, згідно з яким суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Оскільки заява представника позивача Герасимової Т.І. про відвід судді не підпадає під дію пунктів 1-4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України та подана на підставі п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, на неї покладений обов`язок доведення обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді з посиланням на конкретні обставини, які мають бути підтверджені відповідними доказами.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до п. 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

Суд зазначає, що запровадження законодавцем інституту відводу судді, унормованого в положеннях ст.ст. 36-41 ЦПК України, мало на меті в першу чергу уникнення будь-яких ризиків можливості порушення основних засад (принципів) цивільного судочинства, забезпечення гарантії дотримання декларованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року прав на судовий захист при зверненні особи до суду з метою їх реалізації, у зв`язку з чим було визначено перелік випадків, за наявності яких може виникати можливість порушення наведених принципів та гарантій, які було закріплено у ст. 36 ЦПК України.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в судовому процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра судді (колегії суддів) на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді в конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

При цьому, як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості. Наявність безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у справі № 11/1987/134/188 «Hauschildt v. Denmark», пункт 48).

Тобто заявлений учасником відвід складу суду від участі у розгляді справи має ґрунтуватися не на особистих переконаннях заявника щодо обставин спірних правовідносин, а саме на оцінці особистих переконань конкретного судді у конкретній справі та його фактичної поведінки при вирішенні такої справи.

Досліджуючи наведені критерії оцінки в межах даної справи та в межах розгляду заяви про відвід, суд зазначає, що презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного, однак в даному випадку представником позивача жодних доказів на підтвердження особистої упередженості судді Білопольської Н.А. не наведено.

Відтак зазначені представником позивача підстави не є обставинами, відповідно до яких суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу, оскільки вони не свідчать про упередженість та необ`єктивність судді Білопольської Н.А. у розгляді справи № 696/1233/23, безпосередньо та однозначно не вказують на її особисте упереджене ставлення до позивача або особисту прихильність до інших учасників справи.

Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

З огляду на викладене, заява представника позивача Герасимової Т.І. про відвід судді є необґрунтованою, безпідставною та ґрунтується на власних припущеннях представника позивача щодо неупередженості та необ`єктивності судді, всупереч положенням ч. 3 ст. 39 ЦПК України подана пізніше двох днів із дня, коли заявник дізналася про підставу відводу, а тому відсутні підстави для її задоволення.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 41, 258-260, 353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Заяву представника позивача ОСОБА_2 - Герасимової Тетяни Ігорівни від 12 листопада 2025 року про відвід судді Білопольської Н.А. від участі у розгляді цивільної справи № 696/1233/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: фізична особа-підприємець ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , про витребування майна із чужого незаконного володіння, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.А. Білопольська