Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/2351/25
Провадження № 2/935/820/25
У Х В А Л А

24 жовтня 2025 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Рибнікова М. М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

установив:

ОСОБА_1 звернулась до Коростишівського районного суду Житомирської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 07.10.2025 позовну заяву залишено без руху, яка не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, відповідач по справі народився в Республіці Узбекистан, та має громадянство Республікі Узбекистан. В позовній заяві позивач зазначила, що відповідач зареєстрований за межами України: а саме: м. Ташкент і відомості щодо місця реєстрації ОСОБА_2 на території України позивачем не зазначено. Позивачем не надано жодних доказів на підтвердження зазначених вимог, що перешкоджає суду належним чином встановити підступність справи Коростишівському районному суду Житомирської області. Позивачу надано строк для усунення недоліків строком 5 (пять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали від 07.10.2025 направлено позивачу для усунення недоліків , вказану ухвалу суду позивач отримала.

На адресу суду надійшла заява від позивача на усунення недоліків ухвали від 07.10.2025, в якій зазначено, що спільних дітей від шлюбу не мають. Майнових та фінансових претензій до чоловіка теж не має. Спільне господарство не вели. Місцезнаходження чоловіка на даний час невідоме, на зв`язок не виходить. З 2023 року з чоловіком будь-які стосунки не підтримує. Просить розірвати шлюб та видати свідоцтво про шлюб.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа "Олександр Шевченко проти України", справа "Трух проти України").

Так, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, у кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ч.5 ст.185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У відповідності до ч.6 ст.185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Згідно ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною і повернути її разом з доданими матеріалами.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 15 днів з дня проголошення ухвали.

Суддя М.М. Рибнікова