Справа № 646/1580/25
№ провадження 2/646/1946/2025
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 листопада 2025 року м.Харків
Основ`янський районний суд міста Харкова
у складі: головуючого судді - Клімової С.В.,
при секретарі - Герко Є.В.,
за участю представника позивача - ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , 3 - тя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про зміну прізвища дитини без згоди батька, суд,-
Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 , 3 - тя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про зміну прізвища дитини без згоди батька, мотивуючи свої вимоги тим, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі з 23 травня 2014 року. За час проживання у шлюбі у них народився син ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження дитини, актовий запис № 324 від 20 травня 2015 року, батьками якого є сторони по справі, спільним рішенням сторін було вирішено, що у дитини буде прізвище батька « ОСОБА_5 ».
Сімейне життя між сторонами поступово погіршувалося, що в кінцевому результаті призвело до припинення шлюбних відносин, визначення проживання дитини з матір`ю та розірвання шлюбу.
Заочним рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова по справі № 646/7216/18 від 04.03.2020 року місце проживання сина ОСОБА_4 було визначено разом з матір`ю.
Заочним рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова № 646/5046/21 від 28.12.2021 року шлюб між позивачкою та відповідачем було розірвано.
Крім того відповідач не виконував батьківських обов`язків, не приймав участь у вихованні дитини та не виконував обов`язки по утриманню дитини, що змусило позивачку звернутися до суду про стягнення аліментів. Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Полтави по справі № 553/1472/22 від 08.11.2022 року було прийнято рішення про стягнення аліментів з відповідача, проте з моменту винесення рішення, аліменти відповідач так жодного разу і не сплатив.
В 2019 році позивачка отримала пропозицію роботи та разом з сином переїхали до Республіки Мальта та станом на дату подачі позову у зв`язку з небезпечними умовами проживання в м. Харкові, які виникли внаслідок військової агресії російської федерації проти України, продовжують там проживати.
Після переїзду на територію Мальти син ОСОБА_6 почав відвідувати місцеві навчальні заклади та намагався адаптуватись до нової обстановки, відвідував навчальні заклади, гуртки та будував нові відносини з дітьми.
Для полегшення адаптації та покращення загального психологічного стану хлопчик іноді приймав участь в психологічних сесіях з дитячим психологом.
Проте, не дивлячись на всі старання позивачки вона помічала, що дитина все одно час від часу перебувала в пригніченому стані, особливо помітно це було після повернення до дому зі школи чи з секцій.Тірріл був в поганому настрої, не хотів повертатися туди знову, казав, що в школі та на секціях його ображають, сміються з нього, при чому, як діти так і деякі вчителі та вихователі.
Після спілкування з сином позивачка вияснила, що причиною такої поведінки дітей та деяких дорослих стало прізвище її сина « ОСОБА_7 ». Прізвище, яке в України мало абсолютно нейтральне значення в англомовній країні виявилось співзвучним до нецензурного вираження.Виявилось, що прізвище « ОСОБА_7 » на англійській мові « ОСОБА_8 » співзвучне зі сленговим лайливим словом (нецензурним вираженням) «Suks», що в перекладі означає «поганий», «відстійний», «жахливий» та інші лайливі адаптації цього слова. Від так кожного разу, коли ОСОБА_6 представляли в класі чи робили перекличку явки учнів, складали чи вивішували списки учнів, оголошення прізвища дитини починало викликати сміх та викрики у дітей та навіть переростало в цькування, булінг.Син просив позивачку, щоб вона йому змінила його прізвище на своє, однак на зміну прізвища повинна бути надана згода його батька. Позивачка вказує, що спробувала зв`язатись з відповідачем, щоб спробувати вирішити питання зміни прізвища, проте згоди відповідача вона не отримала, у зв`язку з чим звернулася до суду з даним позовом.
Ухвалою Червонозаводського районного суду міста Харкова від 05 березня 2025 року провадження по справі було відкрито та призначено справу до підготовчого судового засідання.
Ухвалою Основ`янського районного суду міста Харкова від 14 липня 2025 року підготовче провадження було закрито та справу призначено до судового розгляду.
Ухвалою Основ`янського районного суду міста Харкова від 11 листопада 2025 року було вирішено питання про заочний розгляд справи.
У судовому засіданні представник позивача, підтримав вимоги позову та просив суд його задовольнити, надавши пояснення аналогічні позовній заяві.
Відповідач в судове засідання також не з`явився. Направлені на його адресу судові повідомлення повернулися до суду з відмітками « адресат відсутній за вказаною адресою».
У відповідності до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження.
Відзив відповідачем не подано.
3-тя особа Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради у судове засідання не з`явилися, надали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, при винесенні рішення просять врахувати інтереси дитини.
Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Заслухавши представника позивача, з`ясувавши думку представника третьої особи, дослідивши письмові докази суд приходить до наступного.
Справа розглядається за правилами загального позовного провадження.
Так судом встановлені наступні фактичні обставини.
Так, свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 виданого Червонозаводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції від 20.05.2015 року на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підтверджено, що батьками дитини є мати - ОСОБА_2 , батько ОСОБА_3 .
Заочним рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова по справі № 646/7216/18 від 04.03.2020 року місце проживання сина ОСОБА_4 було визначено разом з матір`ю ОСОБА_2 ..
Заочним рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова № 646/5046/21 від 28.12.2021 року шлюб між п ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було розірвано.
Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Полтави по справі № 553/1472/22 від 08.11.2022 року стягнуто аліменти з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 ..
З психологічного висновку стосовно малолітньої дитини ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 наданого практичним дитячим психологом ОСОБА_10 від 21.11.2024 року вбачається, що в ході проведення терапевтичних заходів та психологічного консультування у ОСОБА_6 було виявлено, тривожність, великий рівень стресової напруги, відповідну психологічну травмованість пов`язану зі спілкуванням з однолітками, що проявилася в страху заводити нові соціальні зв`язки та активним відчуттям страху та сорому при зазначенні та використанні його прізвища. ОСОБА_11 зазначив, що не хоче його використовувати та прагнув би змінити його щоб ніхто про нього не знав. Було встановлено, що даний стан був викликаний вчиненням булінгу по відношенню до ОСОБА_6 зі сторони однолітків через значення його прізвища « ОСОБА_7 » (SAKS). Тірріл повідомив, що в перекладі на англійську мову, його прізвище означає- «відстій», «лайно» та він відчуває значні переживання та страх насмішок та знущань кожного разу, коли приходиться використовувати своє прізвище в школі, в спортивній секції чи просто під час спілкування.
З дитиною було проведено психокорекційні зайняття, стан дитини покращився, але для створення здорової психологічної обстановки навколо дитини в майбутньому, психолог, як спеціаліст по роботі з психологічними травмами та емоційними труднощами, які утворились та пов`язані саме з булінгом у школах та інших містах, де є групи підлітків, рекомендувати в цілях профілактичних дій, в подальшому не провокувати середовище для травматичних подій в житті ОСОБА_6 - та змінити прізвище дитини.
З висновку перекладача від 16.12.2024 року наданого ОСОБА_12 вбачається, що прізвище « ОСОБА_7 » на англійській мові « ОСОБА_8 » співзвучне зі сленговим лайливим словом (нецензурним вираженням) «Suks», що в перекладі означає «поганий», «відстійний», «жахливий» та інші лайливі адаптації цього слова.
З довідки наданого коледжем ім. св. ОСОБА_13 від 05.12.2024 року підтверджується, що ОСОБА_14 є учнем п`ятого класу денної форми навчання у вказаному коледжі ( а.с. 10-30).
Частиною першою ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність.
Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.
Достовірними, відповідно до ст. 79 ЦПК України, є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування.
Згідно ч. 1 та ч. 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених законом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст.3 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Преамбулою, ст. ст. 5, 9 Конвенції про права дитини встановлено, що дитині для повного і гармонійного розвитку її особи необхідно зростати в сімейному оточені, в атмосфері щастя, любові і розуміння. Держава поважає відповідальність, права і обов`язки батьків належним чином управляти і керувати дитиною щодо здійснення прав дитини і робити це згідно зі здібностями дитини, що розвиваються, держава поважає право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками підтримувати на регулярній основі відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.
Частиною 1 статті 28 ЦК України визначено, що фізична особа набуває прав та обов`язків і здійснює їх під своїм ім`ям. Ім`я фізичної особи, яка є громадянином України, складається із прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить.
Відповідно до ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.
Згідно положень ст. 145 СК України прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Батьки, які мають різні прізвища, можуть присвоїти дитині подвійне прізвище, утворене шляхом з`єднання їхніх прізвищ. Спір між батьками щодо прізвища дитини може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.
Відповідно до ч. 1 ст. 295 ЦК України фізична особа, яка досягла шістнадцяти років, має право на власний розсуд змінити своє прізвище та (або) власне ім`я, та (або) по батькові.
За ч. 2 цієї статті, фізична особа, яка досягла чотирнадцяти років, має право змінити своє прізвище та (або) власне ім`я, та (або) по батькові за згодою батьків.
Як установлено судом, на день розгляду справи обом хлопчику виповнилося по 10 років, а тому прав, передбачених ч. 1, 2 ст. 295 ЦК України, він наразі не має.
Відповідно до ст. 148 СК України у разі зміни прізвища обома батьками змінюється прізвище дитини, яка не досягла семи років. У разі зміни прізвища обома батьками прізвище дитини, яка досягла семи років, змінюється за її згодою. У разі зміни прізвища одного з батьків прізвище дитини може бути змінене за згодою обох батьків та за згодою дитини, яка досягла семи років. У разі заперечення одним із батьків щодо зміни прізвища дитини спір між ними щодо такої зміни може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. При вирішенні спору беруться до уваги виконання батьками своїх обов`язків щодо дитини, а також інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища інтересам дитини.
Виходячи з системного аналізу зазначених норм сімейного права, зміна прізвища дитини, якій виповнилося сім років, можлива тільки за згодою дитини.
При вирішенні справи про зміну прізвища дитини необхідно також враховувати стосунки, які існують між дитиною та її батьками, в тому числі й з тим із батьків, хто проживає окремо.
Якщо той із батьків, хто має спільне з дитиною прізвище і проживає окремо від дитини, зберігає з нею близькі стосунки і продовжує брати участь у її вихованні, то не є доцільним сприяти відчуженню між батьком і дитиною, зокрема, шляхом зміни прізвища.
Постанова Верховного Суду від 30 березня 2020 року у справі № 759/5739/18 (провадження № 759/5739/18) та постанова Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 599/596/17 (провадження № 61-26873св18), містять висновки про те, що позивач має довести належними і допустимими доказами факт свідомого та умисного не піклування відповідача про фізичний, духовний розвиток їх дитини, а також те, що зміна прізвища дитини на прізвище матері буде відповідати найкращим інтересам дитини.

Судом встановлено, що неповнолітня дитина проживає разом з матір`ю. При цьому, із досліджених доказів вбачається, що матір займається вихованням сина, а батько не спілкується із сином.

З психологічного висновку стосовно малолітньої дитини ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 наданого практичним дитячим психологом ОСОБА_10 від 21.11.2024 року підтверджено, що дитина не хоче використовувати своє прізвище та прагнув би змінити його, щоб ніхто про нього не знав, оскільки в перекладі на англійську мову, його прізвище означає- «відстій», «лайно» та він відчуває значні переживання та страх насмішок та знущань кожного разу, коли приходиться використовувати своє прізвище в школі, в спортивній секції чи просто під час спілкування. Що призводить до того, що хлопчик через своє прізвище маєтривожність, великий рівень стресової напруги, відповідну психологічну травмованість пов`язану зі спілкуванням з однолітками, що проявилася в страху заводити нові соціальні зв`язки та активним відчуттям страху та сорому при зазначенні та використанні його прізвища.

Верховний Суд у своїй постанові від 15 серпня 2018 року у справі №759/3363/16-ц (провадження №61-18385св18) заробив такий правовий висновок: «тлумачення частини п`ятої статті 148 СК України дозволяє зробити висновок, що при вирішенні спору між батьками щодо зміни прізвища дитини приймаються до уваги різні обставини, які мають свідчити про те, що зміна прізвища дитини відповідає її інтересам. До них відноситься: виконання батьками своїх обов`язків щодо дитини; інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища дитини її інтересам. Тобто інтерес дитини є пріоритетним і визначальним для вирішення спору щодо зміни прізвища дитини.».

Крім того у постанові від 12.04.2023 в справі № 760/17467/17 Верховний Суд зазначив, що інтереси дитини є пріоритетними і визначальними для вирішення спору щодо зміни прізвища дитини. При вирішенні справи про зміну прізвища дитини необхідно також враховувати стосунки, які існують між дитиною та її батьками, в тому числі й з тим із батьків, хто проживає окремо. Заперечення одного із батьків не можуть бути безумовною підставою для відмови у зміні прізвища дитини за наявності обставин, які свідчать про обґрунтованість і доцільність такого рішення.

Таким чином враховуючи спірні цивільно-правові відносини між учасниками справи, які вирішуються тільки в судовому порядку, суд оцінивши достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вимоги норм матеріального та процесуального права, приходить до висновку, що зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для задоволення позову, оскільки в подальшому у дитини можуть виникнути психологічні складнощі у випадку не зміни прізвища, конфлікти у спілкуванні з однолітками та при самоідентифікації в суспільстві. Тому, на думку суду, зміна прізвища дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 із « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_15 » відповідатиме якнайкращим інтересам дитини, сприятиме її психологічній стійкості та гармонійному розвитку.

Статтею 141 ЦПК України передбачено порядок розподілу судових витрат між сторонами. Так за загальним правилом, стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

В силу вимог ст. 141 ЦПК України з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 слід стягнути сплачений нею при подачі позову до суду судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Керуючись ст. 9 Конституцією України, ст. ст. 8, 12 Закону України «Про охорону дитинства», ст. ст. 3, 5, 7, 9, 12 Конвенції «Про права дитини», ст. ст. 7, 19, 141, 144, 144, 145, 148, 150, 155, 157, 171 Сімейного кодексу України, ст. ст. 28, 295 Цивільного кодексу України, ст. ст. 2-4, 10-13, 76-81, 89, 133, 141, 223, 263-265, 268, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , 3 - тя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про зміну прізвища дитини без згоди батька - задовольнити.

Змінити прізвище малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_15 ».

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 211,20 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-ти денний строк апеляційної скарги, з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не буде подано.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається на офіційному порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://cz.hr.court.gov.ua

Найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , останнє відоме зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ;

Третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, місце знаходження за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 55, ЄДРПОУ 264891.

Суддя С.В. Клімова