Справа № 638/2745/24
Провадження № 2/638/927/25
УХВАЛА

Іменем України

30 жовтня 2025 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Щепіхіної В. В.,

за участю секретаря судового засідання - Луценка Д. О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання частково недійсним договору купівлі-продажу, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання прав власності на майно у порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

13.02.2024 року до Дзержинського районного суду міста Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання частково недійсним договору купівлі-продажу, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання прав власності на майно у порядку спадкування.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 14.02.2024 року задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання частково недійсним договору купівлі-продажу, визнання нерухомого майна придбаного у шлюбі спільною сумісною власністю подружжя та визнання прав власності на майно у порядку спадкування. Забезпечено позовну заяву ОСОБА_1 шляхом заборони на відчуження квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 на праві приватної власності.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 19.02.2024 року відкрито провадження по справі, постановлено справи здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

У підготовчі судові засідання, призначені на 19.03.2024 року та 29.04.2024 року, сторони не з`явилися. Позивач та її представник про причини неявки суд не повідомили, заяв про відкладення розгляду справи не надали. Від представника відповідача до суду надійшли клопотання про відкладення розгляду справи, які були задоволені судом.

У підготовче судове засідання, призначене на 19.06.2024 року сторона відповідача не з`явилася. Представник позивача в судовому засіданні заявив клопотання про витребування доказів, яке було задоволено судом, а саме витребувано у приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Костіної І. Г.: копію спадкової справи зареєстрованої у спадковому реєстрі під №70661150 від 17.05.2023; копію договору купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_2 , номер 1049 від 30.04.2021. Витребувано у відповідача ОСОБА_2 копії усіх сторінок її трудової книжки. Витребувано з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області: довідку або інший документ на підтвердження кількості усього наявного трудового стажу ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , з зазначенням усіх періодів працевлаштування з початку її трудової діяльності і до останнього місяця працевлаштування; довідку або інший документ про розмір нарахованої та виплаченої пенсії ОСОБА_2 , РНОКПП - НОМЕР_1 , за період з моменту її призначення і по 30.04.2021 включно; довідку або інший документ на підтвердження кількості усього наявного трудового стажу ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , з моменту початку його трудової діяльності і до останнього місця працевлаштування; довідку або інший документ про розмір нарахованої та виплаченої пенсії ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , за період з моменту її призначення і по 30.04.2021 включно. Витребувано з Головного управління ДПС у Харківській області (адреса: м. Харків, вул. Пушкінська, буд. 46): довідку або інший документ про усі наявні доходи ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , за період з 30.04.2001 по 30.04.2021 включно; довідку або інший документ про усі наявні доходи ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , за період з 30.04.2001 по 30.04.2021 включно. Також, задоволено клопотання представника позивача, адвоката Дегтяра І. А., про виклик свідків. Постановлено викликати в судове засідання для допиту свідків: ОСОБА_4 ; ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 ; ОСОБА_7 .

Також, у підготовчому судовому засіданні 19.06.2024 року представник позивача Дегтяр І. А. заявив, що надасть письмові уточнення стосовно позовної заяви на підготовчому судовому засіданні з урахуванням інформації, яка буде отримана на виконання ухвали суду про витребування доказів.

23.07.2024 року до суду від приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Костіної І. Г. надійшла копія спадкової справи № 37/2023 (номер спадкової справи у Спадковому реєстрі під № 70661150).

У підготовче судове засідання, призначене на 26.08.2024 року сторони не з`явилися. Від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та повторне витребування доказів.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.08.2024 року задоволено клопотання представника позивача, адвоката Дегтяра І. А., розгляд справи відкладено та повторно витребувано докази, які були витребувані ухвалою суду від 19.06.2024 року та не надані в повному обсязі.

30.08.2024 року до суду від Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області надійшли витребувані ухвалою суду від 19.06.2024 року документи.

07.10.2024 року до суду від Головного управління ДПС у Харківській області надійшли витребувані ухвалою суду від 26.08.2024 року документи.

У підготовче судове засідання, яке було призначено на 17.02.2025 року сторони не з`явилися, представниками позивача та відповідача були подані клопотання про відкладення розгляду справи, які були задоволені судом.

15.04.2025 року представником позивача, адвокатом Дегтяром І. А., була подана заява про ознайомлення з матеріалами справи та 17.04.2025 року останньому була надана можливість ознайомитися з матеріалами справи, про що на його заяві міститься примітка про ознайомлення.

Підготовче судове засідання, призначене на 15.04.2025 року, було відкладено на 23.06.2025 року, у зв`язку з перебуванням судді Щепіхіної В. В. у нарадчій кімнаті по справі № 638/7740/19, провадження 1-кп/638/445/25, за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У підготовче судове засідання, призначене на 23.06.2025 року сторони не з`явилися, представниками позивача та відповідача подані клопотання про відкладення розгляду справи, які були задоволені судом. Розгляд справи відкладено на 22.07.2025 року.

Підготовче судове засідання, призначене на 22.07.2025 року, було відкладено на 18.09.2025 року, у зв`язку з перебуванням судді Щепіхіної В. В. у відпустці з 17.07.2025 року по 24.07.2025 року.

У підготовче судове засідання, призначене на 18.09.2025 року, позивач та представник позивача не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. ОСОБА_1 була повідомлена шляхом направлення судової повітки на її номер телефону НОМЕР_3 , що підтверджується довідкою про доставку SMS на ім`я ОСОБА_1 , з наступним текстом: «Шевченківський райсуд м. Харкова. Викликається ОСОБА_1 , як позивач на 15-00 год 18.09.2025, справа № 638/2745/24, відповідач ОСОБА_2 , про визнання частково недійсним договору купівлі-продажу, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання прав власності на майно у порядку спадкування, суддя Щепіхіна В. В. Наслідки неявки - ст. 223 ЦПК України». Дегтяр І. А. був повідомлений шляхом направленням судової повістки про виклик до суду до його електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд», яка була доставлена представнику позивача 29.07.2025 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу. Про наявність поважних причин неявки позивач та її представник відповідно до вимог ч. 3 ст. 131 ЦПК України суд не повідомили, заяв про відкладення судового засідання не надали. Представником відповідача було заявлено клопотання про відкладення судового засідання. Судом було відкладено підготовче судове засідання на 30.10.2025 року.

У підготовче судове засідання, призначене на 30.10.2025 року, повторно не з`явилися позивач та представник позивача, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. ОСОБА_1 була повідомлена шляхом направлення судової повітки на її номер телефону НОМЕР_3 , що підтверджується довідкою про доставку SMS на ім`я ОСОБА_1 , з наступним текстом: «Шевченківський райсуд м. Харкова. Викликається ОСОБА_1 , як позивач на 11-00 год 30.10.2025, справа № 638/2745/24, відповідач ОСОБА_2 , про визнання частково недійсним договору купівлі-продажу, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання прав власності на майно у порядку спадкування, суддя Щепіхіна В. В. Наслідки неявки - ст. 223 ЦПК України». Дегтяр І. А. був повідомлений шляхом направленням судової повістки про виклик до суду до його електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд», яка була доставлена представнику позивача 25.09.2025 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу. Від представника позивача 30.10.2025 року надійшла заява про відкладення розгляду справи, призначеної на 30.10.2025 року об 11:00 год, у зв`язку з його участю в розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу у Київському районному суді м. Харкова, призначеному на 30.10.2025 року о 10:30 год.

Вказане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Станом на 30.10.2025 року, позивач та її представник у підготовче судове засідання жодного разу, окрім 19.06.2024 року, не з`явились, хоча судом було вжито всіх необхідних заходів щодо їх належного повідомлення про розгляд справи, ініціатором якої вони є та провадження за якою було відкрито на підставі ухвали суду від 19.02.2024 року.

Заяв про розгляд справи за відсутності позивача та його представника стороною позивача не подано.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, в тому числі позивача.

Зокрема частиною 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче судове засідання та в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Роз`ясненнями Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 523/15493/18 визначено, що навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо вбачає в цьому перешкоду для розгляду справи.

Судді ВС зазначили, що у разі повторної неявки позивача (усіх позивачів) в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

У постановах Верховного Суду від 11.01.2023 у справі № 500/3032/18, від 12.01.2023 у справі № 205/3009/16, від 14.02.2023 у справі № 947/15909/21 зазначено, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Вказані висновки викладені у постанові Верховного Суду від 28.07.2023 у справі № 755/20634/21.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 223, 257 ЦПК України передбачено право позивача подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (до такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19 та від 16 жовтня 2020 року у справі № 910/8816/19).

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 21.11.2023 у справі № 557/1799/21.

Таким чином, положення ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Під час підготовчого судового засідання справа неодноразово відкладалася за клопотанням учасників в тому числі представника позивача. Будь-яких заяв з боку позивача, окрім відкладення та ознайомлення з матеріалами справи, після надходження до суду витребуваних за клопотанням позивача доказів не надходило. З урахуванням позиції представника позивача, оголошеної у підготовчому судовому засіданні 19.06.2024 року, суд позбавлений можливості продовжити розгляд справи за відсутності сторін. Заяви від позивача та її представника про розгляд справи за їх відсутністю на підставі наявних матеріалів справи не надходило.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», заява № 11681/85, пункт 35, від 16 лютого 2017 року у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06).

Заявник із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи. У разі відсутності обставин непереборної сили, ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу судового провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

Наведене узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 25.09.2024 у справі № 490/9587/18 (пункти 135-139) та викладено у постанові Верховного Суду від 24.03.2025 у справі 203/3889/23 (провадження № 61-6021св24).

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

У рішенні від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03, у справі «Цихановський проти України» ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови длятого, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

В матеріалах справи містяться докази, що позивач та її представник двічі поспіль (останній раз на 30 жовтня 2025 року) належним чином повідомлялись про судові засідання.

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таких правових висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19 щодо застосування подібної за змістом норми права.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 20 травня 2021 року у справі № 522/13928/15 (провадження № 61-2134св21), від 18 серпня 2021 року у справі № 495/9414/15-ц (провадження № 61-5230св21), від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22).

Процесуальна поведінка позивача та її представника свідчить про те, що вони втратили інтерес до подальшого розгляду справи, а тому суд відповідно до вказаних норм цивільного процесуального права має діяти з урахуванням необхідності справедливого балансування публічного інтересу забезпечення інституційної спроможності суду ефективно здійснювати цивільне судочинство за наявних обмежених ресурсів в інших справах, де сторони виявляють добросовісну процесуальну поведінку, та приватних інтересів сторін отримати правову визначеність у спорі про визнання права власності, що у цілому відповідає принципу пропорційності, ст. 11 ЦПК України.

Так, у ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Зловживанням процесуальними правами в розумінні процесуального закону є, крім іншого, вчинення (або не вчинення) дій, спрямованих на безпідставне затягування розгляду справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції і Кодексу.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду слідує, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року, пункт 52) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 3 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини зазначив, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Беручи до уваги, що позивач та її представник, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, повторно не з`явилися в судове засідання, заяв про розгляд справи за їх відсутності, заяв щодо позовних вимог з урахуванням витребуваних судом документів за клопотанням позивача (з урахуванням позиції представника позивача в підготовчому судовому засіданні 19.06.2024 року) суду не надали, їх нез`явлення перешкоджає розгляду справи та вирішенню спору за позовними вимогами ОСОБА_1 у розумні строки, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 43, 44, 200, 223, 257 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання частково недійсним договору купівлі-продажу, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання прав власності на майно у порядку спадкування - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя В. В. Щепіхіна