Провадження № 2/643/7788/25
УХВАЛА

11.11.2025 суддя Салтівського районного суду міста Харкова Довготько Т.М. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей Ізюмської районної державної адміністрації Харківської області, Служба у справах дітей по Салтівському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради,

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 - адвокат Дудчак П.В. звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить: зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_1 у спілкуванні з дитиною ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом визначення наступних способів участі у вихованні дитини: спілкування в телефонному режимі або режимі відеозв`язку через месенджери кожного понеділка, середи, п`ятниці суботи та неділі, з урахуванням режиму дня дитини та різниці в часі (документ сформований в системі «Електронний суд» 05.11.2025).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.11.2025, справа розподілена судді Довготько Т.М.

Судом встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Згідно п. 4-6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Згідно приписів ст. 157 СК України, питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Згідно ч. 1 ст. 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення.

Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. (ч. 2 ст. 158 СК України).

В розрізі даних правовідносин об`єктом захисту може бути порушене, невизнане або оспорене право чи інтерес.

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, саме порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

У розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Частиною 1 ст.159 СК України визначено, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Отже, позовна заява не містить викладення обставин та посилань на докази наявності спору між позивачем та відповідачем щодо вимоги про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі батька у вихованні дитини та спілкуванні з нею - звернення до органу опіки та піклування задля визначення способів участі позивача у вихованні дитини та спілкуванні з нею, визначення органом опіки та піклування такої участі та невиконання відповідачем такого рішення, докази на підтвердження таких обставин до позову не долучені.

При цьому звернення до органу опіки та піклування, визначення цим органом способів участі одного з батьків у вихованні дитини та спілкуванні з нею та невиконання другим з батьків (з ким проживає дитина) рішення органу опіки та піклування, є передумовою для звернення до суду з відповідним позовом.

Також позивачем не конкретизовано зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, який позивач просить суд визначити у рішенні, а саме позовна вимога про спілкування в телефонному режимі або режимі відеозв`язку через месенджери кожного понеділка, середи, п`ятниці суботи та неділі, з урахуванням режиму дня дитини та різниці в часі, є некоректною, оскільки не містить покликання на проміжок часу протягом якого позивач просить дозволити спілкування з дитиною, що унеможливлює виконання рішення суду у випадку його задоволення в цій частині.

Крім цього, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, позивачами заявлено дві вимоги немайнового характеру про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у спілкуванні з дитиною.

Позивачем надано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 968,20 грн. за одну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 1211,20 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

У такому разі судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 968, 96 грн., а не у розмірі 968,20 грн. як сплатив позивач.

Отже, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 969,72 грн, на розрахунковий рахунок Салтівського районного суду міста Харкова (отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Салтіввсь//22030101 , код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947 , банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998 , рахунок отримувача UA0020657 , код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Салтівський районний суд міста Харкова (назва суду, де розглядається справа) та надати оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору.

Крім того, позивачем залучено в якості третьої особи - Службу у справах дітей по Салтівському району Департаменту служб у справах дітей Харківської області, який є структурним підрозділом Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради та неналежною юридичною стороною під час розгляду в судах спорів між батьками.

Відповідно до Положення про Департамент служб у справах дітей ХМР, затвердженого рішенням 25 сесії ХМР 8 скликання «Про внесення змін до положення виконавчих органів Харківської міської ради 8 скликання» від 30.04.2024 №571/24 Департаменту служб делеговані повноваження, у тому числі брати участь у засіданнях суду, здійснювати підготовку та подавати до суду позовні заяви, подання, висновки (крім висновків про доцільність усиновлення) з використанням бланка Департаменту та інші документи, пов`язані із захистом житлових, майнових та особистих немайнових прав дітей.

Таким чином, враховуючи те, що Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради делеговані повноваження здійснювати підготовку та подавати до суду позовні заяви, подання, висновки (крім висновків про доцільність усиновлення) та інші документи, пов`язані із захистом житлових, майнових та особистих немайнових прав дітей, належною третьою особою є Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради (м. Харків, вул. Чернишевська, 55, )., а тому позивачу необхідно уточнити коло учасників справи.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей Ізюмської районної державної адміністрації Харківської області, Служба у справах дітей по Салтівському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.М.Довготько