справа № 619/4991/25
провадження № 2/619/2202/25
РІШЕННЯ

іменем України

14 жовтня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Овсяннікова В.С., за участі секретаря судового засідання Кісіль А.О., розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про становлення батьківства,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_1 , в якому просив встановити, що він є біологічним батьком малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виключити з актового запису про народження дитини відомості про батьківство ОСОБА_2 , внести зміни до актового запису про народження дитини, зазначивши його її батьком дитина та змінити прізвище дитини з ОСОБА_5 на ОСОБА_6 , а по батькові з ОСОБА_7 на ОСОБА_8 .

Позовні вимоги обґрунтував тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у шлюбі з 22.07.2011, який рішенням Нововодолазького районного суду Харківської області від 13.06.2019 був розірваний.

ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_4 , матір`ю дитини у свідоцтві про народження зазначена ОСОБА_9 , батьком - ОСОБА_2 , оскільки на час народження дитини Третя особа та Відповідач розірвали шлюб, проте не сплив 10 місячний термін після припинення шлюбу, то реєстрація народження дитини здійснювалась на підставі ч. 2 ст. 122 СК України, згідно якої дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.

Зараз сім`я проживає разом, мати дитини на теперішній час перебуває у шлюбі з Позивачем, і разом з ним виховують дитину, ведуть побут, мають спільний бюджет та витрати.

Позивач вказує, що є біологічним батьком дитини та у 2025 році, за згоди матері дитини, провів молекулярно-генетичну експертизу, яка підтвердила його батьківство з імовірністю 99,9999%.

У зв`язку з такими обставинами, просив задовольнити позов у повному обсязі.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області провадження у справі відкрито за правилами загального судового провадження та призначено до розгляду у судовому засіданні. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подачі відзиву на позовну заяву. Також позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення. Ухвала надсилалась усім сторонам по справі.

Позивач та його представник у підготовче судове засідання не з`явились, надіслали на електронну адресу суду заяви, відповідно до яких позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити, справу просять розглянути за відсутності сторони позивача (а.с. 53-54).

Відповідач ОСОБА_10 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про визнання позову, в якій просив розгляд справи провести без його участі. Зазначив, що позов ОСОБА_1 підтримує у повному обсязі та не заперечує проти його задоволення (а.с. 57-59).

Також у матеріалах справи міститься заява ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 про надання згоди на усиновлення його сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чоловіком його колишньої дружини ОСОБА_1 - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Заява затверджена приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Туревською С.О. та зареєстровано у реєстрі №1807 (а.с. 12).

Третя особа ОСОБА_1 у підготовче судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, в якій просила справу розглянути за її відсутності, вказала, що позов ОСОБА_1 підтримує та просила його задовольнити (а.с. 60-62).

Враховуючи неявку у підготовче судове засідання 14.10.2025 усіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Згідно з положенням ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи по суті, суд приходить до висновку, що навні законні підстави для задоволення позову.

Судом встановлено, що малолітній ОСОБА_4 , народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , яке видано Охоченською сільською радою Нововодолазького району Харківської області, де у графі батько зазначено - ОСОБА_2 , а в графі мати - ОСОБА_11 (а.с. 10).

13.06.2019 рішенням Нововодолазького районного суду Харківської області шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_12 було розірвано (а.с. 21-24).

22.02.2022 року між ОСОБА_11 та ОСОБА_1 було укладено шлюб, у зв`язку з чим мати дитини ОСОБА_11 змінила прізвище на « ОСОБА_6 » (а.с. 11).

Згідно висновку молекулярно-генетичного експертного дослідження №11956 від 13.08.2025 року, яке проводилося провідним судовим експертом ННЦ «ІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса - Чорний О.О., ІНФОРМАЦІЯ_4 є біологічним батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Ймовірність даної події щодо батьківства ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , стомовно дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складає - 99,9999993% (а.с. 26-37).

Отже факти з`ясовані у судовому засіданні підтвержені навністю висновку молекулярно-генетичного експертного дослідження проведеного судовим експертом Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України.

Таким чином, оскільки шлюб між ОСОБА_9 та ОСОБА_2 було розірвано 13.06.2019 рішенням Нововодолазького районного суду, а дитина ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 - реєстрація народження дитини здійснювалась на підставі ч. 2 ст. 122 СК України, згідно якої дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.

Частиною 3статті 51 Конституції України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Згідно ст. 52 Конституції України діти рівні у своїх правах незалежно від походження, а також від того, народжені вони у шлюбі, чи поза ним. Факт народження дитини породжує виникнення біологічного та морального зв`язку між нею та її батьком і матір`ю.

Відповідно до ст. 3 Конвенції про права дитини, ратифікованою Постановою Верховної Ради №789-ХІІ від 24.02.1991 року в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Батьки і діти мають взаємні особисті немайнові та майнові права та обв`язки. Згідно зі ст. 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому державним органом реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та125 цього Кодексу. Отже, юридичною підставою відносин між батьками та дітьми є кровне походження дітей від певних осіб (матері та батька), яке засвідчене державним органом реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому нормами СК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 СК України, дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя..

Згідно ст. 128 ч. 3 Сімейного кодексу України, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», спір про походження дитини від осіб, які не перебувають у шлюбі між собою і не подали в державні органи реєстрації актів цивільного стану (далі - органи РАЦС) спільної заяви про реєстрацію їх як батьків, суд може вирішувати за заявою про визнання батьківства, поданою: одним із батьків; особою котра вважає себе батьком; опікуном (піклувальником) дитини; іншою особою, на утриманні якої вона перебуває; самою дитиною, яка досягла повноліття.

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Згідно ст. 134 CK України на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства, зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Пунктом 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року №96/5, підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Згідно п.2.16.4. Розділу II Правил на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в п.5 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15.05.2006 року № 3, спір про походження дитини від осіб, які не перебувають у шлюбі між собою і не подали в державні органи реєстрації актів цивільного стану (далі - органи РАЦС) спільної заяви про реєстрацію їх як батьків, суд може вирішувати за заявою про визнання батьківства, поданою: одним із батьків; особою котра вважає себе батьком; опікуном (піклувальником) дитини; іншою особою, на утриманні якої вона перебуває; самою дитиною, яка досягла повноліття.

Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (KALACHEVA v. RUSSIA, № 3451/05, § 34, ЄСПЛ, від 07 травня 2009 року).

Упостанові Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 399/1029/15-цвказано, що експертиза ДНК, або молекулярно-генетична експертиза, призначається у цивільних справах для формування доказової бази. Водночас, висновки судово-генетичної експертизи суд оцінює з урахуванням положень статті 89 ЦПК України, згідно з якою жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 760/3977/15-ц зазначено, що висновок судово-генетичної експертизи не є єдиним доказом походження дитини від певної особи, такий факт може бути доведено й іншими доказами.

Таким, чином, оскільки під час розгляду справи було достеменно встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є біологічним батьком малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суд приходить висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими, доведеними, такими, що ґрунтуються на дійсних обставинах справи, а тому підлягають задоволенню.

Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу ІІІ «Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні», затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до п. 2.13.1 «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання», які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 року №96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за №55/18793, рішення суду про визнання батьківства є підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану.

Відповідно до п. 2.16.4 Розділу ІІ Правил на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.

Відповідно до ст. 134 СК України, на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.

Таким чином, суд, з`ясувавши усі обставини справи, вважає встановленими в судовому засіданні наявність підстав, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, а тому заявлені вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 129, 208, 211, 214, 215, 219, 222, 223, 224, 229, 231 Сімейного кодексу України, суд, ст.ст. 9, 12, 13, 81, 89, 200, 211, 213, 214, 215, 223, 254-255, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про становлення батьківства,- задовільнити.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , уродженця с. Охоче, Нововодолазького району Харківської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , батьком дитини - ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Охоче Нововодолазького району Харківської області, матір`ю якого є ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_3 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Внести зміни до актового запису № 04 виданого 12.11.2019 Охоченською сільською радою Нововодолазького району Харківської області про народження ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- У графі відомості про батька дитини вказати: батько - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянин України, місце народження: с. Охоче, Нововодолазького району Харківської області, виключивши з актового запису попередні відомості про батька;

- У графі відомості про матір дитини залишити без змін;

- У графі прізвище дитини змінити з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 »;

- У графі ім`я дитини залишити без змін;

- У графі по батькові дитини змінити з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 »;

- День, місяць, рік та місце народження дитини залишити без змін.

Свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 , видане 12.11.2019 Охоченською сільською радою Нововодолазького району Харківської області про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України - анулювати.

Видати нове свідоцтво про народження громадянина України - ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Копію рішення направити до Охоченської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, для внесення відповідних змін до актового запису про народження дитини.

Зобов`язати Центр надання адміністративних послуг Мереф`янської громади (м. Мерефа, вул. Культури, 2-Б), внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_3 ;

Третя особа: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_4 .

Повний текст судового рішення виготовлено 22.10.2025.

Суддя В. С. Овсянніков