Справа № 503/1680/25
Провадження № 2/503/868/25
УХВАЛА

21 жовтня 2025 року м. Кодима

Суддя Кодимського районного суду Одеської області Вороненко Д.В., дослідивши заяву представника позивача Мєшніка Костянтина Ігоровича про залишення без розгляду позову у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

Позивач через свого представника за довіреністю Мєшніка К.І. подав до суду вище вказаний позов, який поштовим зв`язком надійшов 11.02.2025 року.

10.10.2025 року ухвалою суду (а.с.52-53) у даній справі відкрито провадження із визначенням проведення її розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

20.10.2025 року на електронну адресу суду надійшла заява представника за довіреністю позивача Мєшніка К.І. датована 20.10.2025 року, без накладення на неї кваліфікованого електронного підпису, про залишення позову без розгляду.

Висновки

- щодо відсутності накладення кваліфікованого електронного підпису:

Чинне процесуальне законодавство не забороняє учаснику справи звернутися з процесуальними документами до суду шляхом направлення їх на офіційну електронну адресу суду з обов`язковим скріпленням їх власним електронним цифровим підписом учасника справи (постанова Верховного Суду від 30 березня 2021 року у справі № 530/544/16).

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20), альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет.

В свою чергу у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 03 травня 2022 року у справі № 205/5252/19 (провадження № 61-1125св22) викладено висновок, що суд може дійти висновку щодо наявності або відсутності електронного підпису на документі на підставі протоколу створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису.

Однак, вміст додатку цієї заяви не містить в собі належного доказу її скріплення електронно цифровим підписом, зокрема протоколу створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису.

Відповідно до абзацу першого ч.2 ст. 183 ЦПК України передбачає, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

При цьому, абзац перший ч.8 ст. 43 ЦПК України передбачає, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

Пунктом 15 ч.1 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05.10.2017 року № 2155-VIII передбачено, що електронний підпис - електронні дані, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис.

Частинами 1 і 3 статті 6 і частиною 1 статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» від 22.05.2003 року № 851-IV передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

З аналізу наведених норм права вбачається, що електронний документ має силу оригіналу документа лише за наявності електронного цифрового підпису автора.

14 лютого 2019 року Велика Палата Верховного Суду, переглядаючи справу № 9901/43/19, зазначила, що саме електронний цифровий підпис є головним реквізитом такої форми подання електронного документу. Відсутність такого реквізиту в електронному документі виключає підстави вважати його оригінальним.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Таким чином, відповідно до загальноприйнятих правил оформлення документів, підпис є обов`язковим реквізитом будь-якого офіційного документу, який надає йому юридичної сили, підтверджує справжність, правильність, а також відповідальність певної особи за його зміст. Кожна заява, клопотання чи заперечення, повинно бути підписане особою, що її подає, відсутність підпису ставить під сумнів її дійсне волевиявлення.

Водночас із цим абзац перший ч.4 ст. 183 ЦПК України передбачає, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

При цьому, ч.3 ст. 182 ЦПК України передбачає, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

У зв`язку з чим суд вважає необхідним повернути без розгляду заяву надіслану на електронну адресу суду від імені ОСОБА_2 датовану 20.10.2025 року, без накладення на неї кваліфікованого електронного підпису цього заявника, про залишення позову без розгляду.

- щодо подання заяви не за допомогою ЄСІКС:

Однак, у змісті позовної заяви (а.с.2), на виконання вимог пункту 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України, представником за довіреністю позивача Мєшніка К.І. було зазначено про наявність у нього електронного кабінету в ЄСІТС.

Крім того, сама наявність упредставника за довіреністю позивача Мєшніка К.І. електронного кабінету в ЄСІКСпідтверджується довідкою від 11.10.2025 року (а.с.55) та про доставку електронного документа.

Згідно абзаців першого і другого ч.8 ст. 14 ЦПК України, реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Таким чином представником позивача Мєшніком К.І., який має зареєстрований електронний кабінет в ЄСІКС або її окремій підсистемі (модулі), при поданні до суду заяви про залишення позову без розгляду не виконано вимог абзацу другого ч.8 ст. 14 ЦПК України

Чинна редакція ЦПК України не містить в собі врегулювання питання самих процесуальних наслідків невиконання особою вимог абзацу другого ч.8 ст. 14 ЦПК України щодо подання особою, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, процесуального документа в електронній формі не за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремій підсистемі (модулі).

Згідно ч.9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Тому суд вважає необхідним у даному випадку застосувати положення ч.9 ст. 10 ЦПК України, а саме аналогію закону щодо наслідків не підписання письмової заяви.

Відповідно до ч.2 ст. 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Водночас із цим абзаци перший і другий ч.4 ст. 183 ЦПК України передбачає, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

У зв`язку з чим суд вважає необхідним заяву про залишення позову без розгляду повернути її заявнику без розгляду.

Керуючись ст. 10, 14, 43, 182-183, 258-260 ЦПК України, суд

постановив:

Повернути без розглядузаяву подану 20.10.2025 рокувід імені представника позивача Мєшнікові Костянтинові Ігоровичу про залишення без розгляду позову у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Роз`яснити представнику за довіреністю позивача Мєшнікові К.І., що дана ухвала не перешкоджає повторному поданню заяви про залишення позову без розгляду за умов усунення вище зазначених перешкод, а саме її подання до суду у належний спосіб в паперовій формі або за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), та за умов дотримання процесуального строку, передбаченого ч.2 ст. 279 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Вороненко