УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Волошин В.О., розглянувши матеріали позовної заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ярославів Вал 28» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), державного реєстратора Музиченко Олени Володимирівни, про зобов`язання внесення запису про скасування державної реєстрації права власності; скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень; виселення; стягнення упущеної вигоди, трьох відсотків річних, інфляційних втрат, -

встановив:

У вересні 2025р. позивач ОСББ «Ярославів Вал 28» звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із позовом.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви було встановлено, що остання подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Позивач у позовній заяві просив суд відстрочити сплату судового збору за подання вказаного позову до моменту ухвалення судового рішення у цій справі, посилаючись на те, що сума судового збору, яка підлягає сплаті за подання позову значно перевищує 5% доходу позивача за попередній рік (2024р.) та є непосильним фінансовим тягарем для неприбуткової організації, яка утримуються за власний рахунок.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30 вересня 2025р. вказаний позов було залишено без руху та залишено без задоволення клопотання сторони позивача про відстрочення сплати судового збору.

На виконання вимог ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 30 вересня 2025р. позивачу, серед іншого, необхідно було:

-надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору розмірі 13292,75 грн., чи надати документи, які підтверджують наявність підстав для звільнення від такої сплати.

На виконання вищенаведеного, позивачем було подано до суду заяву про усунення недоліків, у якій позивач звернув увагу суду, що сторона позивача діє від імені співвласників будинку, велика частина з яких через війну виїхала з будинку або проживає за межами країни, що унеможливлює ефективний збір коштів на оплату судового збору. Водночас відповідачі протягом тривалого часу незаконно утримують спірні приміщення та отримують з них дохід, перебуваючи у більш сприятливому становищі. Таким чином, власники квартир, які через ОСББ прагнуть захистити права співвласності, опинилися у нерівному процесуальному становищі, що фактично позбавляє їх ефективного доступу до правосуддя. Відмова у відстроченні судового збору унеможливить розгляд справи по суті, що, відповідно до практики Європейського суду з прав людини (наприклад, рішення у справі Kreuz v. Poland, № 28249/95), становить порушення права на доступ до суду, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, до вказаної заяви стороною позивача долучено виписку з рахунку за період часу з 06 серпня 2024р. по 06 серпня 2025р.

Разом із тим, суд повторно наголошує, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд звертає увагу, що питання звільнення від сплати судового збору є правом суду і застосовується у виключних випадках, зазначених у законі, за наявності лише вагомих для цього підстав.

З аналізу вказаних норм законодавства вбачається, що особа, яка заявляє клопотання про відстрочення від сплати судового збору, повинна навести у своєму клопотанні доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплати ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом із тим, як вбачається з тексту позову, позивач мав можливість звернутись платною правовою допомогу, попередній (орієнтований) розмір витрат по якій становить 50000,0 грн., а також мав можливість сплатити кошти за замовлення висновку експерта у сумі 4000,0 грн., 500,0 грн. - поштових витрат.

На переконання суду, подана стороною позивача виписка з рахунку за період часу з 06 серпня 2024р. по 06 серпня 2025р., з якої вбачається відсутність коштів на рахунку позивача, сама по собі не є беззаперечним доказом того, що розмір судового збору у цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної позивача за попередній календарний рік.

Оскільки, на переконання суду, вказана виписка не охоплює повний дохід юридичної особи, оскільки, окрім зазначеного доказу, доказами, які у своїй сукупності підтверджують дохід фізичної особи, зокрема, є: довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків в особи, документи про заборгованість з виплати заробітної плати, у разі наявності, документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчих проваджень, відомості про відсутність рухомого чи нерухомого майна, від яких позивач може отримувати доходи, тощо.

Саме лише посилання позивача на скрутне матеріальне становище без надання доказів на підтвердження цих обставин не може вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001р.).

Тому, враховуючи відсутність будь-яких інших доказів наявності обставин, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для відстрочення позивачу сплати судового збору, суд приходить висновку, що останньому належить сплатити судовий збір на загальних підставах.

Отже, позивачу слід сплатити суму судового збору, визначену в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 30 вересня 2025р. по вказаній справі за вказаними в ухвалі реквізитами, та надати до суду оригінал документу, що підтверджує таку сплату (оригінал квитанції), або ж, надати документи, які підтверджують наявність підстав для звільнення від такої сплати у відповідності до Закону України «Про судовий збір».

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху з наданням строку для усунення вищевикладених недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ярославів Вал 28» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), державного реєстратора Музиченко Олени Володимирівни, про зобов`язання внесення запису про скасування державної реєстрації права власності; скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень; виселення; стягнення упущеної вигоди, трьох відсотків річних, інфляційних втрат - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У випадку невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: