Провадження №2/522/6325/25
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

23 жовтня 2025 року суддя Приморського районного суду міста Одеси Донцов Д.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , 06.06.2025 р. звернувся до Приморського районного суду м. Одеси із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 11.06.2025 р. позову заяву залишено без руху.

24.06.2025 р. від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 30.06.2025 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд у спрощеному позовному провадженні з викликом сторін.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 14.08.2025 р. позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишено без руху. Встановлено позивачу тридцяти денний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Також слід відмітити, що доступ до судових рішень і матеріалів судового процесу забезпечується, зокрема оприлюдненням судових рішень у мережі Інтернет в Єдиному державному реєстрі судових рішень на веб-порталі "Судова влада України"; розміщенням інформації про список справ, призначених до розгляду на сайті суду.

Як наголошує ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

До того ж, суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 та "Круз проти Польщі" від 19.06.2001. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи. Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 липня 1984 року у справі "Гінчо проти Португалії" вказує, що держави учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Ухвала про залишення позову без руху була доставлена на електрону пошту позивача 26.08.2025 р.

Строк для усунення недоліків сплив 24.09.2025 року.

Частиною 13 ст. 187 ЦПК України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно п.8ч.1ст.257ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Будь-яких заяв та клопотань зі сторони позивача канцелярією суду не було зареєстровано, а тому суд вважає, що недоліки не усунуто в передбачений ухвалою суду строк.

Отже, з урахуванням того, що позивач обізнаний про те, що позов було залишено без руху після відкриття провадження по справі, ухвала також була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень, проте за вказаний час позивач/або його представник недоліки позовної заяви не усунули, суд дійшов висновку, що відповідно до вимог ч. 13 ст. 187 та п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, позовну заяву слід залишити без розгляду.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом.

У зв`язку з тим, що позивач не усунув вказані в ухвалі суду недоліки у встановлений строк, позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 9, 12, 14, 44, 48, 49, 187, 257, 258-261, 268, 353, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Донцов Д.Ю.