Справа № 298/431/24
Провадження № 22-ц/4806/697/25
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

06 жовтня 2025 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г.., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 07 травня 2025 року у справі за позовом Моторно (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу,

в с т а н о в и в :

Відповідачка ОСОБА_1 04 червня 2025 року подала апеляційну скаргу на рішення Великоберезнянського районного суду від 07 травня 2025 року разом із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Щодо звільнення від сплати судового збору слід зазначити наступне.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Однією із закріплених у наведеній нормі гарантій справедливого судочинства є доступ до суду, що передбачає можливість безперешкодного звернення до суду за захистом своїх прав. Забезпечення такого права в національному законодавстві випливає із положень Конституції України.

Водночас, Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя. Судовий збір є таким собі обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що статтею 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя - рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Слід зазначити, що частиною 2 статті 133 ЦПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року зі змінами.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Дана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Крім того, відповідно п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року №10 єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniatv. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Основна умова, за якою може мати місце відстрочка чи розстрочка, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами.

Заявниця, звертаючись до апеляційного суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору зазначає, що сума судового збору у розмірі 4 542 грн є неймовірно обтяжливою для відповідачки та складає близько третини її середньомісячного доходу. При цьому з 2021 року перебуває у шлюбі, у якому у подружжя народився син. Оскільки чоловік ніде не працює, систематичного та достатнього доходу не має, весь фінансовий тягар по забезпеченню сім`ї лежить повністю на ОСОБА_1 . Крім цього зазначає, як згадувалося у апеляційній скарзі в межах кримінального провадження за обвинуваченням відповідачки у настанні ДТП, що перебуває на розгляді у Перечинському районному суді, подано два цивільні позови, вимоги яких зводяться до стягнення шкоди у розмірі 3 млн. гривень. Як наслідок у відповідачки, окрім фінансової неспроможності сплатити необхідну суму судового збору, існують зобов`язання за згаданими цивільними позовами, які остання намагається добросовісно врегулювати, шляхом залучення кредитних коштів.

На обґрунтування поданого клопотання додала такі докази:

-копію наказу від 22.08.2023 № 52-к- про призначення ОСОБА_1 вчителем початкових класів Дубриницького ліцею з повним тижневим педагогічним навантаженням з 01.09.2023 року;

-копію довідки про доходи № 01-10/04 від 27.01.2025, відповідно до якої розмір заробітної плати ОСОБА_1 з липня 2024 по грудень 2024 становив 110 505,56 гривень;

-копію свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 11 лютого 2021 року, відповідно до якого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрували шлюб 11.02.2021 року, про що зроблений відповідний актовий запис № 9;

-копію свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 27.05.2021, відповідно до якого ОСОБА_2 , та ОСОБА_1 є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

-копію індивідуальних відомостей про застраховану особу форми ОК-7, з якої вбачається що у 2011 році ОСОБА_2 заробив 4 518,88 гривень;

-копію висновку експерта № 378 від 28.08.2018;

-копія висновку експерта № 9979 від 10.09.2018.

Втім надані скаржницею докази не є достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки такі дані об`єктивно не можна вважати загальною інформацію про майновий стан ОСОБА_1 та такі не являються беззаперечним доказом її скрутного матеріального становища та неможливості сплати нею судового збору.

Так, скаржниця не надала суду інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, а лише за півроку, даних щодо наявності у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, рахунків у банківських установах, в тому числі кредитних зобов`язань, на які посилається скаржниця у клопотанні, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Водночас, додані до клопотання на підтвердження майнового стану відомості про доходи чоловіка відповідачки, а саме довідка форми ОК-7, з якої вбачається що у 2011 році ОСОБА_2 заробив 4 518,88 гривень апеляційний суд до уваги не бере, оскільки вказане очевидно не свідчить про дійсність такого майнового стану, враховуючи загальні потреби життєдіяльності кожної фізичної особи та необхідність їх матеріального забезпечення.

При цьому суд зазначає, що безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Враховуючи, що обставини, зазначені в клопотанні, не підтверджують з достовірністю скрутний майновий стан скаржниці, що перешкоджає їй виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором, то у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Таким чином, ОСОБА_1 має сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду в розмірі, визначеному підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», що становить 4 542 грн (3 028*150%), який повинен бути внесений або перерахований за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів:ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) : 37975895;

Банк одержувача:Казначейство України (ел.адм.подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998 ;

Рахунок отримувача: UA0007493;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу: судовий збір, за позовом_______, на рішення від_____,

по справі___, Закарпатський апеляційний суд.

У разі невідповідності апеляційної скарги вимогам ст.356 ЦПК України та несплати суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити скаржницю та надати їй строк протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків, шляхом оплати судового збору. На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Роз`яснити, що у разі виконання вимог ухвали суду у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде вважатись такою, що подана в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків скарги у строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважається неподаною і повертається.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

У клопотанні ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 07 травня 2025 року - залишити без руху, про що повідомити скаржницю та надати їй строк протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.Г. Собослой