Справа № 461/2750/25
Провадження № 6/461/204/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.10.2025 року м. Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Кітова О.В.,

за участю секретаря судового засідання Петрушки І.С.,

представника заявника ОСОБА_1 ,

представника відповідача Лисої Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Львівській області про зміну способу та порядку виконання рішення Галицького районного суду м. Львова від 15.05.2025 у справі №?461/2750/25 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у Львівській області, за участю третьої особи Головного управління Державної казначейської служби України у Львівській області, про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів та відшкодування моральної шкоди,

встановив:

Головне управління Державної казначейської служби України у Львівській області звернулось до Галицького районного суду м. Львова з відповідною заявою, у якій просить змінити спосіб виконання рішення Галицького районного суду м. Львова від 15.05.2025 у справі №461/2750/25 в частині стягнення з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 2000,00 грн шляхом стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_2 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 2000,00 грн.

В обґрунтування поданої заяви покликається на те, рішенням Галицького районного суду м. Львова від 15.05.2025 у справі №?461/2750/25 задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 частково: стягнуто з Державного бюджету України на користь позивача безпідставно набуті кошти в розмірі 2550,00 грн, а також витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 2000,00 грн. та витрати на сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн. Рішення набрало законної сили, і набуло статусу виконавчого документа. У заяві Казначейство вказує, що у Законі України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» не передбачено асигнувань за бюджетною програмою 3504030 для відшкодування витрат на професійну правничу допомогу у цивільних справах, а отже, безспірне списання коштів у такому порядку є неможливим. Натомість Головне управління Національної поліції у Львівській області, дії якого спричинили безпідставне набуття коштів, згідно з ЄДРПОУ має статус органу державної влади і є розпорядником бюджетних коштів, уповноваженим на отримання бюджетних асигнувань. На підставі викладеного заявник просить змінити спосіб виконання рішення Галицького районного суду м. Львова від 15.05.2025 у справі №461/2750/25 в частині стягнення з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 2000,00 грн шляхом стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_2 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 2000,00 грн.

06 жовтня 2025 року представник відповідача Головного управління Національної поліції у Львівській області Лиса Н.В. подала до суду письмові заперечення на заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Львівській області про зміну способу та порядку виконання судового рішення, в яких зазначає, що заявником не доведено наявності обставин, які б істотно ускладнювали або унеможливлювали виконання рішення суду у спосіб, встановлений у резолютивній частині і наголошує, що виконання рішення суду можливе і без зміни способу та порядку його виконання. Вказує, що відсутні докази здійснення заявником належних дій щодо виконання рішення в добровільному порядку, а також не надано підтверджень дійсних перешкод для його виконання. На думку відповідача, зміна способу виконання у цій справі фактично означає зміну суб`єкта виконання та змісту рішення, що є неприпустимим, оскільки суд не має права змінювати суть ухваленого рішення під час виконання. ГУНП також звертає увагу, що заявник, будучи третьою особою у справі, не скористався правом апеляційного оскарження рішення суду, а отже, порушене ним питання не може вирішуватися на стадії виконання судового рішення, оскільки таким чином здійснюється втручання у резолютивну частину судового рішення без дотримання передбаченої законом процедури. Враховуючи вказане, відповідач вважає заяву необґрунтованою та просить суд відмовити у її задоволенні.

09 жовтня 2025 представник заявника Головного управління Державної казначейської служби України у Львівській області - Стегній А.В. подав до суду письмові заперечення, у яких підтримав заяву Головного управління Державної казначейської служби України, наголосивши, що зміна способу виконання судового рішення не впливає на його суть, а лише уточнює порядок виконання, з огляду на бюджетне законодавство та відсутність окремого бюджетного призначення для відповідних витрат у Державному бюджеті на 2025 рік. Представник заявник зазначив, що стягнення витрат на правничу допомогу з державного бюджету у встановлений судом спосіб є неможливим, натомість обґрунтованим є виконання рішення за рахунок бюджетних асигнувань ГУНП у Львівській області як органу, дії якого спричинили шкоду. Такий підхід не змінює боржника, яким залишається держава Україна, а лише уточнює розпорядника бюджетних коштів, що забезпечить реальне виконання рішення суду.

У судовому засіданні 10.10.2025 року представник Головного управління Державної казначейської служби України - Стегній А.В. підтримавши заявлені вимоги, просив задовольнити заяву про зміну способу та порядку виконання рішення суду.

Представник відповідача ГУНП у Львівській області - Лиса Н.В. заперечувала проти заяви, просила відмовити у її задоволенні, з підстав наведених у письмовим запереченнях.

Інші учасники справи у судове засідання учасники справи, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду заяви, не з`явилися, їх неявка не перешкоджає розгляду цієї заяви.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом) - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Судом встановлено, що рішенням Галицького районного суду м. Львова від 15.05.2025 у справі №461/2750/25 позов ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Ткаченко Юлія Олегівна, до Головного управління Національної поліції у Львівській області, за участю третьої особи Головного управління Державної казначейської служби України у Львівській області про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів та відшкодування моральної шкоди, задоволено частково. Стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 2550 (дві тисячі п`ятсот п`ятдесят) гривень 00 копійок. Стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2000 (дві тисячі) гривень 00 копійок. Стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 витрати на сплату судового збору у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

У Головному управлінні Державної казначейської служби України у Львівській області, перебуває на виконанні виконавчий лист Галицького районного суду м. Львова від 24.06.2025 у справі №461/2750/25 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у Львівській області, третя особа - Головне управління Казначейства про стягнення з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 2000,00 грн.

Відповідно до статті 25 Бюджетного кодексу України Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 затверджено Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі Порядок № 845), який визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами).

Безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам здійснюється відповідно до пунктів 35-40 Порядку №845.

Так, пунктом 35 Порядку № 845 передбачено, що Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації): 1) шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду; 2) шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень; 3) шкоди, заподіяної органом державної влади у сфері нормотворчої діяльності; 4) різниці між сумою коштів, що надійшли до державного бюджету від реалізації конфіскованого або зверненого судом у дохід держави майна, іншого майна, у тому числі валютних цінностей, що переходять у власність держави, та сумою, встановленою у судовому рішенні; 5) шкоди, заподіяної фізичній особі внаслідок кримінального правопорушення.

Шкода, заподіяна громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду відшкодовується відповідно до статті 1176 Цивільного кодексу України та Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду».

Шкода, заподіяна фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень відшкодовується відповідно до статей 1173, 1174 ЦК України.

Казначейство, відповідно до повноважень на підставі рішення суду про відшкодування шкоди (відповідно до статей 1173, 1174, 1176 ЦК України), здійснює безспірне списання коштів державного бюджету за бюджетною програмою 3504030 «Заходи щодо відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду, відшкодування громадянинові вартості конфіскованого та безхазяйного майна стягнутого в дохід держави, відшкодування шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, їх посадових і службових осіб».

Таким чином, стягнення витрат на професійну правничу допомогу у справі № 461/2750/25 не підпадає під дію пунктів 35-40 Порядку №845.

Разом з цим, відповідно до статті 2 Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» Держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є: державний орган; державні підприємство, установа, організація (далі - державне підприємство); юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства (далі - юридична особа).

Примусова реалізація майна юридичних осіб - відчуження об`єктів нерухомого майна та інших основних засобів виробництва, з використанням яких юридичні особи провадять виробничу діяльність, а також акцій (часток, паїв), що належать державі та передані до їх статутного фонду.

Дія цього Закону не поширюється на рішення суду, стягувачем, за якими є державний орган, державне підприємство, орган місцевого самоврядування, підприємство, установа, організація, що належать до комунальної власності.

Відповідно, стягнення коштів на виконання зазначеного вище рішення за бюджетною програмою 3504040 «Заходи щодо виконання рішень суду, що гарантовані державою» також є неможливим. Статтею

Статтею 95 Конституції України та пунктом 8 частини першої статті 7 Бюджетного кодексу України встановлено правило, за яким виключно Законом про Державний бюджет України визначаються будь-які видатки держави, розмір і цільове спрямування цих видатків.

Частиною першою статті 23 БК України передбачено, що будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення.

Бюджетні призначення встановлюються законом про Державний бюджет України.

Водночас в Законі України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» окремою бюджетною програмою не передбачено асигнувань для відшкодування витрат на правничу допомогу адвоката та витрат пов`язаних із проведенням експертизи у цивільній справі.

Разом з цим, відповідно до статті 170 ЦК України Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Державні органи, як юридичні особи несуть юридичну відповідальність лише за своїми договірними зобов`язаннями. Держава не відповідає по зобов`язаннях державних організацій, які є юридичними особами, а ці організації не відповідають по зобов`язаннях держави. Така юридична особа, тобто державна установа, відповідає за своїми зобов`язаннями коштами, які є в розпорядженні.

Органи державної влади є частиною апарату держави, виконують виключно її завдання та функції, представляють державу у правовідносинах, для участі в яких наділені відповідними повноваженнями та належними державі матеріальними засобами, зокрема і коштами.

При цьому, підставою позову у справі № 461/2750/25 є безпідставне притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності на підставі постанови про притягнення до адміністративної відповідальності складеної інспектором Золочівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, яку судом скасовано, а провадження у справах про адміністративне правопорушення стосовно нього було закрите (рішення Київського районного суду м. Харкова від 18.12.2024 у справі №953/10020/24). Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 605 грн 60 коп.

Таким чином, як вбачається зі змісту рішення у справі № 461/2750/25 судом встановлено суб`єкта, дії якого стали причиною безпідставного набуття коштів Позивача - Головне управління Національної поліції у Львівській області. Головне управління Національної поліції у Львівській області є розпорядником бюджетних коштів тобто є уповноваженим на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань, та здійснення витрат бюджету. Відповідно стягнення за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_2 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 2000,00 грн, фактично буде стягненням бюджетних коштів, які отримав розпорядник бюджетних коштів для здійснення своїх повноважень.

Відповідно до ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Як передбачено частиною третьою статті 435 ЦПК України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Підставою для зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим судом способом.

Категорія «обставин, що ускладнюють виконання рішення» має оціночний характер віднесення тих чи інших обставин залежить від судового розсуду, а також від надання доказів, що доводять наявність подібних обставин.

Змінюючи спосіб і порядок виконання судового рішення, суд не може змінювати останнє по суті.

Так, спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, що встановлено устатті 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду необхідно розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у спосіб, що раніше встановлений.

Таким чином, при вирішенні питання про зміну порядку та способу виконання судового рішення, суд визначає наявність або відсутність конкретних обставин, які унеможливлюють або ускладнюють його виконання, тобто визначає чи існують такі обставини насправді та чи безпосередньо вони перешкоджають виконанню рішення у строки, у обсязі та у порядку, які визначені у рішенні, а також наявність чи відсутність належних та допустимих доказів у заявника в обґрунтування його доводів.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 05 вересня 2018 року у справі № 2-749/11/2229 роз`яснив, що поняття «спосіб і порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке розраховане на виконавче провадження. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, що встановленогост. 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі абсолютної неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений. Але під час зміни способу та порядку виконання рішення, суд не може змінювати саме рішення по суті.

Під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений. При цьому суд не може змінити зміст рішення або його суть. Саме таку правову позицію висловив Верховний Суд України в постановах від 25 листопада 2015 року (справа №6-1829цс15) та від 16 грудня 2015 року (справа №6-2427цс15).

У відповідності до вимог ст. 76, 77, ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи . Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У зв`язку з викладеним, суд дійшов висновку, що заявлені обставини є достатніми для зміни способу виконання судового рішення в частині стягнення витрат на правничу допомогу. Зміна способу виконання не змінює змісту самого рішення суду, не впливає на права чи обов`язки сторін по суті спору, а лише забезпечує фактичне виконання рішення у спосіб, передбачений законом.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Суд також звертає увагу, що зміна способу виконання рішення Галицького районного суду м. Львова від 15.05.2025 у справі № 461/2750/25 гарантуватиме право стягувача на отримання коштів за рішенням суду.

Керуючись ст. ст. 43, 49, 76-81, 83, 89, 95, 260, 261, 353, 435 ЦПК України, суд,

ухвалив:

заяву задовольнити.

Змінити спосіб виконання рішення Галицького районного суду м. Львова від 15.05.2025 року у цивільній справі № 461/2750/25 за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Ткаченко Юлія Олегівна, до Головного управління Національної поліції у Львівській області, за участю третьої особи Головного управління Державної казначейської служби України у Львівській області про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів та відшкодування моральної шкоди, в частині стягнення з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 2000,00 грн шляхом стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_2 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 2000,00 грн.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 14.10.2025 року.

Суддя Олександр КІТОВ