Номер провадження 2/754/5671/25
Справа № 754/8228/25
У Х В А Л А

Іменем України

13 жовтня 2025 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Буша Н.Д.,

секретаря с/з Поліщук Д.В.,

позивача ОСОБА_2.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача адвоката Кравченко К.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Кравченко К.М. про прийняття зустрічного позову про визначення місця проживання малолітньої дитини з батьком,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулась до Деснянського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на їх спільну дитину.

Ухвалою суду від 28.05.2025 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України.

11.07.2025 року від сторони відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, клопотання про розгляд справи в судовому засіданні та зустрічний позов про визначення місця проживання малолітньої дитини з батьком.

Ухвалою суду від 15.07.2025 року постановлено здійснити перехід розгляду справи з порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін в розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін, призначено судове засідання.

Позивач в судовому засіданні заперечувала проти об`єднання зустрічного та первісного позовів в одне провадження.

Відповідач та його представник підтримали клопотання про об`єднання зустрічного позову з первісним позовом.

Дослідивши подану зустрічну позовну заяву, заслухавши пояснення учасників процесу, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ст. 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Таким чином, закон наділяє позивача і відповідача рівними можливостями по захисту своїх прав протягом всього періоду розгляду справи. Зустрічний позов виступає як один із таких способів захисту відповідача проти позову.

Отже, зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

Умовами пред`явлення зустрічного позову є:

а) взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, яка виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин;

б) доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень, зокрема, якщо вимоги за позовами можуть зараховуватися, за вимогами, які мають грошову оцінку; якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, правова природа зустрічного позову полягає в тому, що він робить неможливим розгляд первісного позову без зустрічного, оскільки направлений на зарахування вимог або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю чи частково задоволення первісного позову.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом (постанова від 20.03.2019 у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду).

Таким чином, зустрічний позов має певну мету - захист від первісного позову, оскільки задоволення зустрічного позову виключає повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічний позов - це звернення відповідача до суду з самостійною вимогою до позивача про захист порушеного чи оспорюваного права в процесі, який порушений позивачем.

З матеріалів справи слідує, що позивачем за первісним позовом пред`явлено вимоги до відповідача про стягнення аліментів на утримання малолітньої доньки сторін - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1

Вимогами по зустрічному позову заявлено відповідачем до позивача про визначення місця проживання малолітньої дитини з батьком.

Суд зауважує, що у даному випадку вирішення позовних вимог про визначення місця проживання малолітньої дитини з батьком не залежить від вирішення питання про стягнення аліментів.

Крім того, заявлений зустрічний позов та первісний позов виникають з різних правовідносин та відсутня доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів, оскільки розгляд справи про визначення місця проживання малолітньої дитини є більш тривалим та вимагає отримання висновку відповідної служби у справах дітей.

Проаналізувавши вказані обставини суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги первісного і зустрічного позову не є взаємопов`язаними між собою і зустрічний позов не має на меті захисту від первісного позову або спростування його частково чи повністю, задоволення зустрічного позову не виключає задоволення первісного позову і навпаки.

З урахуванням того, що заявлені відповідачем вимоги до позивача у справі не мають характеру зустрічних, суд вважає, що об`єднання даних позовів в одне провадження та спільний розгляд вищезазначених позовів є недоцільним, у зв`язку з чим відмовляє у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання малолітньої дитини з батьком.

Керуючись ст.ст. 49, 193, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання малолітньої дитини з батьком.

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 13.10.2025 року.

Суддя Н.Д.Буша