ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2025 року Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючої судді Шаповалової К.В.,

за участю секретаря судового засідання Давидюк В.О.

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5а в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

14 липня 2025 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом.

В обгрунтування позовної заяви позивач зазначив, що у 1995 році він одружився з ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . У липні 2020 року позивачем було придбано квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . У травні 2025 року державним нотаріусом Пирятинської державної нотаріальної контори Полтавської області було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право власності у спільному майні подружжя 1/8 частки вказаної вище квартири, у зв`язку із тим, що частка померлої дружини не виділена у спільному майні подружжя. Позивач зазначає, що нотаріусом також вже було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на частку у квартирі доньці подружжя - ОСОБА_3 , право власності на яку було встановлено рішенням Дарницького районного суду м. Києва № 753/8023/22 від 17 жовтня 2025 року. Наразі позивач просить суд визнати за ним у порядку спадкування за законом після померлої ОСОБА_2 прав власності на 1/8 частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 липня 2025 року цивільну справу № 753/14838/25 передано судді Шаповаловій К.В.

Відповідно до інформації, яка міститься у Єдиному державному демографічному реєстрі, ОСОБА_3 значиться зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 25 липня 2025 року відкрито провадження у справі та вирішено слухати справу в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання 21 серпня 2025 року, залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Пирятинську державну нотаріальну контору Полтавської області та витребувано від Пирятинської державної нотаріальної контори Полтавської областіналежним чином завірену копію спадкової справи № 23/2021 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 .

12 серпня 2025 року на виконання вимог ухвали суду від Пирятинської державної нотаріальної контори Полтавської області надійшла копія спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 .

Підготовче засідання 21 серпня 2025 року було відкладено на 1 жовтня 2025 року у зв`язку з неявкою позивача у справі.

27 серпня 2025 року від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, вказав, що позовні вимоги він підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити.

Від третьої особи 19 вересня та 1 жовтня 2025 року надійшли заяви про розгляд справи за відсутності їх представника, будь-яких заперечень проти заявлених вимог вони не мають.

У підготовче засідання 1 жовтня 2025 року з`явився представник відповідача, який подав заяву про визнання позовних вимог в повному обсязі та про те, що не заперечують проти ухвалення рішення на стадії підготовчого провадження у справі.

Відповідно до частин другої, третьої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про:

1) залишення позовної заяви без розгляду;

2) закриття провадження у справі;

3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи подану представником відповідача письмову заяву у підготовчому засіданні про визнання позову та не заперечення щодо задоволення позовних вимог, враховуючи те, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, суд вважає за можливе прийняти визнання позову відповідачем у справі та, керуючись положеннями частини третьої статті 200, частин п`ятої, шостої статті 206 ЦПК України, ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження.

Суд, проаналізувавши обставини справи у їх сукупності, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, доходить наступного висновку.

Судом встановлено, що 4 березня 1995 року ОСОБА_2 та ОСОБА_6 уклали шлюб, про що Пирятинським районним ЗАГС в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу 4 березня 1995 року зроблено запис за № 24.

ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась ОСОБА_7 , батьками якої було записано ОСОБА_2 та ОСОБА_5 про що в Книзі реєстрації народжень Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Пирятинського районного управління юстиції Полтавської обл. зроблено відповідний актовий запис за №18.

Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 23 липня 2020 року, ОСОБА_8 (продавець) та ОСОБА_2 (покупець) уклали договір, згідно з яким продавець передала, а покупець прийняв у власність належну продавцю на праві власності квартиру АДРЕСА_2 . Договір посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бердесом М.О. та зареєстровано в реєстрі за №1027.

Реєстрація права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_2 підтверджується Витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №217499874.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 померла, про що 19 грудня 2020 року Пирятинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) було зроблено актовий запис за № 420.

14 березня 2022 року ОСОБА_7 уклала шлюб із ОСОБА_9 , що підтверджується копією свідоцтва про одруження, актовий запис № 32. Прізвище дружини після одруження « ОСОБА_7 ».

13 травня 2025 року державним нотаріусом Пирятинської державної нотаріальної контори Полтавської обл. Репях Т.І. відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право власності у спільному майні подружжя частки квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 на ім`я померлої ОСОБА_5 у зв`язку з тим, що частка померлої дружини не виділена у спільному майні подружжя, а також у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за законом на 1/8 частку вказаної квартири після смерті дружини.

Згідно частини першої статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно статті 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1296 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Позивач просить суд визнати за ним право власності на 1/8 частку квартири, як за спадкоємцем першої черги після смерті дружини, враховуючи, що частка дружини не була виділена у такому майні, та зважаючи на інших спадкоємців (донька, яка прийняла спадщину та батьки, які відмовились від своїх часток на користь онуки).

Статтею 1297 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Згідно із статтею 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 60 СК України визначено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).

Згідно із статтею 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Відповідно до частин першої, третьої статті 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно із статтею 370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 цього Кодексу.

Згідно із статтею 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_7 , донька померлої, подала до Пирятинської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

16 березня 2021 року ОСОБА_2 (позивач) подав до Пирятинської державної нотаріальної контори заяву про відмову від спадщини після смерті дружини на користь дочки ОСОБА_7 .

16 березня 2021 року ОСОБА_11 подала до Пирятинської державної нотаріальної контори заяву про відмову від спадщини після смерті дочки на користь онуки ОСОБА_7 .

16 березня 2021 року ОСОБА_12 подала до Пирятинської державної нотаріальної контори заяву про відмову від спадщини після смерті дочки на користь онуки ОСОБА_7 .

8 червня 2021 року ОСОБА_2 (позивач) подав до Пирятинської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після померлої дружини ОСОБА_2 .

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 17 жовтня 2022 року, яке набрало законної сили та в апеляційному чи касаційному порядку не оскаржувалось, визнано за ОСОБА_3 в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері - ОСОБА_5 право власності на 3/8 частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 загальна площа 22,40 м?, житлова площа 12,40 м? (з урахуванням часток, від яких відмовились батьки спадкодавця).

Відповідно до витягу з ДРРП за ОСОБА_3 зареєстровано право власності на 3/8 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У відповідності до частини першої статті 81 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, враховуючи встановлені під час розгляду справи обставини, з огляду на те, що спірна квартира була придбана подружжям під час шлюбу, що не оспорювалось та не заперечувалось відповідачем, за життя частки подружжя виділені в натурі не були, враховуючи презумпцію рівності часток подружжя у спільному майні, з огляду на те, що нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на таке майно оскільки частки подружжя не виділялись, враховуючи відсутність будь-яких заперечень та спростування позовних вимог від відповідача визнання таких позовних вимог повністю, зважаючи на те, що інші особи, які б мали права на обов`язкову частку у спадщині, не звертались до нотаріальних контор із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 (протилежного судом не встановлено), зважаючи на зареєстроване за відповідачем право власності на 3/8 частки квартири, суд доходить висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, стосовно визнання за ОСОБА_2 права власності на 1/8 частку спадкового майна, а саме - квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 .

З огляду на викладене, керуючись статтями 4-7,1-13,17- 18,109,131,137,200, 206, 211,223, 263-265, 268, 352,354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/8 частку квартири АДРЕСА_2 (загальна площа 22,40 м?, житлова площа 12,40 м?) в порядку спадкування за законом після смерті дружини ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 .

Суддя: К.В. Шаповалова