Справа № 703/3470/25
14 жовтня 2025 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючого-судді Прилуцького В.О.
секретаря судового засідання Тимошенко Д.А.
представника позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування,-
ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом про визнання права власності на спадщину посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з земельної ділянки площею 0,8289 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва яка розташована в адмінмежах Костянтинівської сільської ради Черкаського району, Черкаської області та земельної ділянки площею 1,8759 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована в адмінмежах Костянтинівської сільської ради Черкаського району, Черкаської області.
Спадщину після смерті ОСОБА_4 прийняла вона, оскільки звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та ОСОБА_3 , яка постійно була зареєстрована разом із нею на момент смерті.
Нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки з померлою на час смерті була зареєстрована її сестра ОСОБА_3 та брат ОСОБА_5 , тому змушена звернутись із даним позовом до суду.
Позивачка в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце судового розгляду справи була належним чином повідомлена.
Представник позивачки, адвокат Геріх Н.А. в судовому засіданні підтримала позовні вимоги, просила суд їх задовільнити та не заперечувала проти винесення заочного рішення.
Відповідачка в судове засідання не з`явилась, з невідомих суду причин, хоча про день, час та місце слухання справи була повідомлена належним чином, що підтверджується матеріалами поштової кореспонденції та оголошенням про виклик на офіційному веб порталі Судової влади України.
З урахуванням положень ч.4 ст.223 та ч.1 ст.280 ЦПК України, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалити, за результатами її розгляду, заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивачки, адвоката Геріх Н.А., суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 13 жовтня 2023 року.
З відповіді Смілянської державної нотаріальної контори № 922/02-14 від 19 червня 2025 року вбачається, що після смерті ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини звернулась ОСОБА_2 позивачка по справі.
З відповіді Смілянської державної нотаріальної контори № 923/01-16 від 19 червня 2025 року вбачається, що після смерті ОСОБА_5 із заявою про прийняття / відмову від прийняття спадщини ніхто не звертався.
З довідки виданої виконавчим комітетом Балаклеївської сільської ради № 526 від 07 серпня 2024 року вбачається, що разом з ОСОБА_6 на день смерті була зареєстрована ОСОБА_3 .
З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 27 грудня 2023 року вбачається, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер.
З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 19 липня 1986 року та серії НОМЕР_4 від 28 листопада 1992 року вбачається, що ОСОБА_7 (зміна прізвища відбулась внаслідок одруження, що підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища та копією свідоцтва про шлюб) та ОСОБА_5 є дітьми померлої ОСОБА_4 .
З копії акту опитування сусідів від 29 липня 2024 року вбачається, що ОСОБА_4 проживала по АДРЕСА_1 зі своєю донькою ОСОБА_2 з травня 2019 року до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Належність померлій ОСОБА_4 майна, яке є предметом спору, підтверджується Інформацією з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомоо майна щодо суб`єкта № 447545838 від 14 жовтня 2025 року.
Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно із ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).
Позивач ОСОБА_2 зазначає, що відповідач ОСОБА_3 хоч і була зареєстрована на момент смерті ОСОБА_4 разом з нею за однією адресою, однак фактично спільно з нею не проживала, тому спадщину після її не прийняла.
З відповіді з Єдиного державого демографічного реєстру № 1455366 від 06 червня 2025 року вбачається, що ОСОБА_3 зареєстрована по АДРЕСА_2 .
З повідомлення виконавчого комітету Балаклеївської сільської ради № 173/13-15 від 09 серпня 2024 року вбачається, що згідно записів по господарських книг Костянтинівської сільської ради за 2010 2015 роки книга № 22 сторінка 154 домоволодіння в АДРЕСА_2 зареєстроване на ОСОБА_4 . Довідкою КП «ЧООБТІ» № 829-о від 06 серпня 2014 року зафіксовано, що на момент обстеження домоволодіння на земельній ділянці по АДРЕСА_2 знесені: житловий будинок, господарська будівля вбиральня, огорожа.
З копії довідки до акта огляду медико соціальною експертною комісією серії 12 ААВ № 647644 від 06 березня 2023 року, вбачається, що ОСОБА_4 було встановлено 1 групу інвалідності та вона потребувала постійного стороннього догляду та допомоги, була повністю залежна від сторонніх осіб.
В судовому засіданні встановлено, що позивачка ОСОБА_2 прийняла спадщину після смерті матері ОСОБА_4 шляхом подання заяви про прийняття спадщини. Відповідачка ОСОБА_3 на день смерті ОСОБА_4 була зареєстрована разом із нею за однією адресою.
Натомість, сама по собі реєстрація місця проживання позивача разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не може свідчити, відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України, про своєчасність прийняття спадщини.
Дійсно відповідно до ст. 1268 ЦК України, будь-яка особа, яка постійно проживала разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається такою, що своєчасно прийняла спадщину.
Разом з тим, державна реєстрація відповідачки ОСОБА_3 за однією адресою з спадкодавицею ОСОБА_4 сама по собі не є беззаперечним доказом її постійного проживання на момент смерті матері за адресою реєстрації.
Окрім того дослідженими в судовому засіданні доказами спростовується факт спільного проживання відповідачки ОСОБА_3 та спадкодавиці ОСОБА_4 , яка проживала без реєстрації в м. Черкаси разом із позивачкою ОСОБА_2 .
З урахуванням зазначеного, а також зважаючи на пропуск строку звернення до нотаріуса, передбачений ст. 1270 ЦК України, суд приходить до висновку, що відповідачка не прийняла своєчасно спадщину, що відкрилась після смерті своєї матері, відповідно не набула права на спадкове майно.
Враховуючи викладене єдиною спадкоємицею після смерті ОСОБА_4 є ОСОБА_2 позивачка по справі.
Відповідно до ч.1 ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
В судовому засіданні встановлено, що позивач не має змоги оформити спадкове майно позасудовим шляхом, що підтверджується розясненням нотаріуса від 10 жовтня 2024 року.
З метою усунення обставини, яка перешкоджає оформленню права власності на спадкове майно, суд вважає, що за позивачем слід визнати право власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_4 .
На підставі ст. 392, 1217, 1233, 1261, 1268, 1268,1270, 1273 ЦК України, керуючись ст. 81, 259, 263-265, 315 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування задовільнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Головуючий: В. О. Прилуцький