Справа № 138/11/25
Провадження №:2/138/308/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.10.2025 м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області, в складі:

головуючого судді Київської Т.Б.,

за участю секретаря Бугери І.С.,

представника позивача Яровик І.В.,

представника позивача Рябоконя Є.К.,

представника відповідача Щебивка В.Я.,

представника відповідача Совгири Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області цивільну справу за позовом керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «МХП-Агрокряж» про витребування земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним вище позовом, який мотивовано тим, зокрема, що ОСОБА_1 відповідно до рішення 6 сесії 7 скликання Хоньковецької сільської ради №53 від 13.07.2016 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо відновлення меж в натурі земельної ділянки на території Хоньковецької сільської ради» отримала у власність земельну ділянку кадастровий номер :03:002:0119 площею 0,3945 га для ведення особистого селянського господарства. Право власності на вказану земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстровано 15.08.2016. Таким чином, ОСОБА_1 використала своє право на безоплатне отримання в порядку приватизації земельної ділянки з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства. В подальшому на підставі клопотання ОСОБА_1 від 29.04.2021 рішенням 10 сесії 8 скликання Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району №415-10/2021 від 21.07.2021, надано дозвіл виготовлення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки орієнтовною площею 1,5 га із земель комунальної власності сільськогосподарського призначення за межами населеного пункту с. Хоньківці для ведення особистого селянського господарства. Після виготовлення проекту землеустрою, ОСОБА_1 08.10.2021 звернулась з клопотанням про затвердження проекту землеустрою та надання у власність земельної ділянки кадастровий номер :02:000:0751 для ведення особистого селянського господарства за межами населеного пункту с. Хоньківці до Яришівської сільської ради, яка з 27.05.2021 згідно абз. 13 п. 24 розділу Х «Перехідні положення» Земельного кодексу України, уповноважена приймати рішення про затвердження такої документації. Рішенням 13 сесії 8 скликання Яришівської сільської ради № 792-13/2021 від 13.10.2021, затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надано у власність ОСОБА_1 кадастровий номер :02:000:0751 площею 1,5 га для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами населеного пункту с. Хоньківці Яришівської територіальної громади, право власності на яку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстровано за ОСОБА_1 29.10.2021. Разом з тим, при поданні клопотання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0751 у власність, ОСОБА_1 повідомила, що правом безоплатної приватизації земельної ділянки по даному виду цільового призначення не скористалася. Таким чином, ОСОБА_1 , всупереч вимогам земельного законодавства, незаконно повторно безкоштовно отримала у власність (у порядку приватизації) земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства.

Зважаючи на викладене, позивач просить суд витребувати у ОСОБА_1 та ТОВ «МХП-Агрокряж» в комунальну власність Яришівської сільської ради земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0751 площею 1,5 га для ведення особистого господарства, яка розташована за межами населеного пункту с.Хоньківці Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району.

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 09.01.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 17.01.2025 відкрито загальне позовне провадження у справі, розпочато підготовче провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 17.03.2025 витребувано докази за клопотання представника позивача та відкладено підготовче судове засідання.

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 05.08.2025 позовну заяву залишено без руху, після відкриття провадження у справі, та надано позивачу строк 5 днів для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 12.08.2025 продовжено розгляд справи та призначено судове засідання у справі.

Представник Могилів-Подільської окружної прокуратури в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав зазначених у позові. Також зазначила, що суб`єктний склад відповідачів обрано позивачем вірно, оскільки прокурор не оскаржує жодне рішення сільської ради, в тому числі і про передачу відповідачу у власність спірної земельної ділянки, не зважаючи на те, що прокурор в позові доводить неправомірність такого рішення і як наслідок просить витребувати у відповідача земельну ділянку у комунальну власність цієї сільської ради.

Представник Яришівської сільської ради у судовому засіданні категорично заперечував проти протиправності та незаконності рішення сільської ради про безоплатну передачі у власність відповідача ОСОБА_1 , оскільки на момент його прийняття сільська рада діяла згідно вимог закону та у межах своїх повноважень. Якби відповідач повідомила при поданні заяви до сільради, що вона уже скористалась правом приватизації земельної ділянки такого самого цільового призначення, то рада відмовила б їй у задоволенні її заяви. Фактично раді була надана невірна інформація самою ОСОБА_1 . Рада дійсно надала їй готовий бланк заяви про надання дозволу на розробку відповідної технічної документації і там була надрукована готова фраза з приводу того, що людина не реалізувала своє право на приватизацію такої земельної ділянки, однак ОСОБА_1 мала б закреслити готовий текст та написати, що вже скористалась таким правом. Тобто протиправними є дії саме відповідача, а не сільської ради. Разом з тим, представник не заперечував проти витребування земельної ділянки у відповідача на користь територіальної громади.

ОСОБА_1 та її представники під час судового розгляду справи заперечували проти задоволення позовних вимог, оскільки законом не передбачено заборону на передачу у безоплатну власність декількох земельних ділянок одній особі з цільовим призначенням для особистого селянського господарства в межах встановленої законом граничної площі у розмірі до 2 га. Крім того, представник відповідача Совгира Л.В. також зазначила, що позов пред`явлено в інтересах Яришівської сільської ради і одночасно доводиться протиправність рішення сільської ради, однак вказана сільська рада бере участь у справі, як позивач, тоді як повинна була би бути у статусі відповідача одночасно з ОСОБА_1 .

Представник ТОВ «МХП-Агрокряж» в судові засідання не з`являвся. Про дату, час та місце проведення судового розгляду завжди повідомлявся завчасно та належним чином.

Також, 05.02.2025 до суду надійшов відзив на позов ОСОБА_1 , який мотивований тим, зокрема, що закон надає право кожному громадянину України на отримання у безоплатну власність декількох земельних ділянок з цільовим призначенням для особистого селянського господарства, єдина вимога це межі встановленої законом граничної площі, яка в даному випадку складає до 2 га одній особі.

07.02.2025 до суду надійшла відповідь на відзив, яка мотивована тим, зокрема, що законом передбачено право будь-якої особи безоплатно отримати у свою власність земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, але не більше 2 га. Разом з тим, така передача носить одноразовий характер, тобто скориставшись одного разу таким правом, особа втрачає в подальшому право на повторне безоплатне отримання у свою власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства.

В судовому засіданні 07.10.2025 суд перейшов до стадії ухвалення рішення та відклав його ухвалення та проголошення на 16.10.2025 10 год. 30 хв.

Оцінивши докази, дослідивши матеріали справи, відзив на позов, відповідь на відзив суд, дійшов такого висновку.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №397695530 від 03.10.2024 ОСОБА_1 на підставі рішення №53 від 13.07.2016 Хоньковецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області 15.08.2016 зареєструвала право власності на земельну ділянку площею 0,3945 га, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :03:002:0119 (а.с.25-26).

В матеріалах справи також наявне вказане вище рішення №53 від 13.07.2016 Хоньковецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, зі змісту якого слідує, що земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 0,3945 га, кадастровий номер :03:002:0119, передана у власність ОСОБА_1 із земель комунальної власності (а.с.27, 37).

Рішенням №415-10/2021 від 21.07.2021 Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району відповідачу ОСОБА_1 було надано дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства (а.с.48).

Як слідує із копії заяви ОСОБА_1 від 29.04.2021 (зареєстрована у сільські раді 07.02.2021) про надання їй дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для передачі у власність, орієнтовною площею 1,5 га, для ведення особистого селянського господарства, відповідач у своїй заяві зазначила про те, зокрема, що правом на безоплатну приватизацію по даному виду цільового призначення вона не скористалась, але як встановлено в ході судового розгляду з пояснень сторони відповідача та пояснень представника сільської ради даний бланк заяви надала відповідачу сама ж сільська рада, він був попередньо надрукований, а відповідачу залишалось лише вписати свої анкетні данні, орієнтовну площу та відомості про конкретну земельну ділянку, а також дату складання такої заяви. Тобто, текст із зазначенням того, що правом безоплатної приватизації по даному виду цільового використання особа не скористалась уже був надрукований сільрадою в цьому бланку (а.с.43).

11.10.2021 ОСОБА_1 звернулась до сільської ради із заявою про затвердження проекту землеустрою (а.с.49).

Згідно рішення №792-13/2021 від 13.10.2021 Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області ОСОБА_1 було передано у власність земельну ділянку загальною площею 1,5000 га для ведення особистого селянського господарства із земель комунальної власності (а.с.31-32,50).

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №406778229 від 05.12.2024 ОСОБА_1 на підставі рішення №792-13/2021 від 13.10.2021 Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області 29.10.2021 зареєструвала право власності на земельну ділянку площею 1,5 га, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :03:002:0751 (а.с.29-30). З вказаного витягу також слідує, що вказана земельна ділянка перебуває в оренді у ТОВ «МХП-Агрокряж».

Також в матеріалах справи наявні копії документації із землеустрою щодо земельних ділянок з кадастровими номерами :02:000:0751 та :03:002:0119 (а.с.118-173).

Крім того, 04.02.2025 відповідач зверталась до Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району із заявою про передачу земельної ділянки з кадастровим номером :03:002:0119 у комунальну власність, однак листом №2-20/85 від 17.02.2025 Яришівської сільської ради їй було відмовлено в цьому (а.с.193-195).

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Такі ж гарантії надає і ст. 16 ЦК України. Вказаною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Відтак суд повинен установити, чи були порушені (чи існує можливість порушення), не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого - вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; (пункти 1 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України).

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України).

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не вчиняли дій, які призвели до порушення, оспорення або не визнання цивільного права.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено виключно на іншу особу.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

За правилами ст.. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право виключно за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження залучити до участі у ній співвідповідача. Після спливу зазначеного строку, суд може залучити до участі у справі співвідповідача виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 07.10.2020 у справі №705/3876/18 (провадження 61-697св20).

Так, позивач просить суд витребувати у відповідачів земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0751, площею 1,5 га, для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами населеного пункту с.Хоньківці Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району.

Як на підставу для звернення до суду позивач посилається на протиправність рішення Яришівської сільської ради про безоплатну передачу відповідачу ОСОБА_1 вказаної земельної ділянки.

При цьому, позов пред`явлений в інтересах самої ж Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району, тобто особи неправомірність рішення якої намагається довести прокурор.

Крім того, представник Яришівської сільської ради під час судового розгляду заперечував протиправність рішення цієї ради на підставі якого відповідач набула у власність спірну земельну ділянку, тобто фактично виникла ситуація коли особа в інтересах якої прокурор пред`являє позов всупереч цій обставині заперечує фактичні обставини такого позову.

При цьому, позиція прокурора, в питанні пред`явлення позову не в інтересах Держави, а саме в інтересах цієї сільської ради зводиться лише до того, що вони не пред`являють у своєму позові вимогу про скасування рішення цієї ради, яким було передано спірну ділянку у власність відповідача, оскільки воно мало одноразовий характер і було реалізовано.

Суд погоджується з позицією прокурора з приводу фактичної відсутності необхідності оскарження в судовому порядку рішень органів місцевого самоврядування, які носять одноразовий характер в зв`язку з їх реалізацією, однак одночасно суд не може залишити поза увагою підстави даного позову.

Так, аналізуючи питання належного складу відповідачів саме у цьому спорі слід звернути увагу на те, що Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 28.09.2022 відступила від висновку викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 27 січня 2021 року у справі № 917/341/19 про те, що прокурор має діяти у процесі в інтересах держави тільки в особі сільської ради, якщо він звернувся одночасно з вимогами про визнання незаконним і скасування її рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення та передання земельної ділянки в оренду, про визнання незаконним і скасування рішення сільради про продовження відповідного договору оренди, про визнання недійсними і припинення на майбутнє договору оренди землі та додаткової угоди про внесення змін до договору оренди землі, а також про зобов`язання орендаря повернути територіальній громаді в особі сільради земельну ділянку шляхом підписання акта приймання-передачі.

Велика Палата Верховного Суду зауважила, що у кожному випадку звернення до суду в інтересах держави, перед тим, як визначити коло відповідачів, прокурор має встановити, насамперед: (а) суб`єкта, якому належать повноваження звертатися до суду за захистом відповідного права або інтересу; (б) ефективний спосіб захисту такого права чи інтересу; (в) залежно від установленого - коло відповідачів. Крім того, якщо земельна ділянка має одночасно декілька цільових призначень (наприклад, належить і до земель водного фонду як прибережна захисна смуга, і до земель природно-заповідного фонду, будучи частиною території чи об`єкта такого фонду), то залежно від підстав позову повноваження захищати інтерес держави у використанні такої ділянки за відповідним призначенням може належати різним суб`єктам (як органам державної влади, так і місцевого самоврядування).

Крім того, у своїй постанові ВП ВС від 20.06.2023 у справі №544/10517/16-ц вказані вище висновки підтвердила та зазначила, що якщо інтереси держави порушено внаслідок прийняття органами місцевого самоврядування, наділеним повноваженнями щодо земельної ділянки, незаконних рішень, оскільки саме ці органи допустили порушення інтересів держави у спірних правовідносинах, вони не можуть здійснювати захист цих інтересів у тих самих відносинах, тобто звернутися до суду з відповідним позовом, а тому Велика Палата Верховного Суду з огляду на її попередню практику, сформовану до моменту ухвалення судами оскаржених рішень, вважає, що підстави для представництва прокурором інтересів держави у цій справі були. В даному випадку у цій справі прокурором пред`явлено позов в інтересах держави саме до органу місцевого самоврядування, який був наділений повноваженнями щодо земельної ділянки і фактично Верховний суд виснував, що має значення сам факт законності чи незаконності дій органу місцевого самоврядування коли вирішується питання чи пред`являти позов в інтересах такого органу чи навпаки до такого органу і не обов`язково має бути пред`явлена конкретна позовна вимога до такого органу, а лише через доведення незаконності його дій, як фактичної обставини справи, вирішується уже спір з приводу витребування спірного майна у власність відповідної територіальної громади.

Тобто, слід чітко розрізняти випадки коли орган місцевого самоврядування, не зважаючи на те, що він дійсно є органом який представляє інтереси певної територіальної громади сам же діє в супереч інтересам такої громади і тому в таких випадках є цілком логічним, що б прокурор пред`являв позов в інтересах Держави, крім особи, яка отримала в супереч закону у власність майно територіальної громади також і, до такого органу місцевого самоврядування, чиє протиправне рішення і призвело до порушення прав цієї територіальної громади.

Аналогічно Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у своїй постанові від 10.09.2024 у справі №922/241/20 зазначив, що у разі, якщо державний орган або орган місцевою самоврядування діє або приймає рішення всупереч закону та інтересам Українського народу прокурор має право діяти на захист порушених інтересів держави шляхом подання відповідного позову до суду. В цьому випадку органи, які прийняли рішення чи вчинили дії, що, на думку прокурора, порушують інтереси держави, безумовно набувають статусу відповідача.

Враховуючи усе викладене вище, позивачем в даному позові не обґрунтовано правові підстави для звернення до суду саме в інтересах Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району, рішенням якої, на думку прокурора, порушено інтереси держави, в особі вказаної територіальної громади внаслідок прийняття протиправного рішення щодо безоплатної передачі відповідачу ОСОБА_1 згаданої вище земельної ділянки.

Враховуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що даний позов не пред`явлений до належного кола відповідачів. При цьому, суд вже звертав увагу позивача на дану обставину у своїй ухвалі від 05.08.2025, однак позивач не скористався своїм процесуальним правом, в тому числі і, на заявленого відповідного клопотання в порядку ст. 51 ЦПК України щодо зміни статусу Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району.

Не пред`явлення позову до особи, яка має за ним відповідати одночасно з іншими особами є самостійною підставою для відмови в такому позові, що не є перешкодою для позивача на подальше пред`явлення аналогічного позову до належного кола відповідачів.

Крім того, як уже зазначалось вище, суд звертає увагу позивача на те, що судом не ставиться під сумнів обраний спосіб захисту, оскільки зважаючи на установлену судову практику, відсутня потреба в оскарженні та визнані протиправним рішення органу місцевого самоврядування у спорі про витребування земельної ділянки. Законність чи протиправність рішення сільської ради, у даному випадку, повинна встановлюватись судом лише, як фактична обставина справи, що не виключає того, що орган який прийняв протиправне рішення має відповідати за таким позовом.

Враховуючи викладене, оскільки суд дійшов висновку, що в даному спорі неналежний склад відповідачів, оскільки позов пред`явлено в інтересах Яришівської сільської ради Могилів-Подільського район, яка не може здійснювати захист цих інтересів у тих самих відносинах, тобто звернутися до суду з відповідним позовом, а натомість має бути відповідачем у такому спорі, то у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Таку позицію не одноразово висловлював Верховний Суд в постановах, зокрема, у справі № справа № 686/30591/21 від 20.12.2023 та в постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 304/284/18 від 26.02.2020.

На підставі викладеного вище та керуючись ст. 15, 16 ЦК України, керуючись ст.4,12,13, 48, 51, 81,89,141,263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «МХП-Агрокряж» про витребування земельної ділянки відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення. Учасник справи якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: Керівник Могилів-Подільської окружної прокуратури, , місцезнаходження: вул.Покровська, 5, м.Могилів-Подільський Вінницької області, 24000.

Позивач: Яришівська сільська рада Могилів-Подільського району Вінницької області, , місцезнаходження: вул.Головна, 19, с.Яришів Могилів-Подільського району Вінницької області, 24024.

Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «МХП-Агрокряж», Код , місцезнаходження: вул.Головна, 161, с.Яришів Могилів-Подільського району Вінницької області, 24024.

Повний текст рішення складено та оголошено 16.10.2025 10 год. 30 хв.

Суддя: Т.Б.Київська