Провадження № 2-с/369/122/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2025 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Хацько Н.О., перевіривши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 24.01.2025 року за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з оплати електричної енергії, -

встановив:

24.01.2025р. Києво-Святошинського районного суду Київської області видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» заборгованість за спожитий електричну енергію у розмірі 23 343грн 60 коп. та судовий збір в розмірі 242 грн. 24 коп.

01.09.2025р. ОСОБА_1 ,. звернулася до суду через підсистему «Електронний суд» із заявою про скасування вищевказаного судового наказу. В обґрунтування заяви вказано, оскільки 27.04.2023 року зааявник відмовилась від надання їй послуг електрично енергії, що підтверджується рахунком № НОМЕР_1 від 27.04.2023, тобто із 27.04.2023 ОСОБА_1 відмовилась від послуг електроенергії. Також заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу, в обгрунтування даного клопотання заявником зазначено що заявниця не знала про наявність судового наказу, так як перебувала і відрядженні з 07.08.2025 по 28.08.2025 року включно згідно наказу про відрядження №15-П від 07.08.2025.. Доводи сторін можуть бути перевірені судом лише під час розгляду справи в порядку позовного провадження.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.10.2025 року, справу № 369/17405/24 передано на розгляд судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Хацько Н.О.

На підставі викладеного, просить поновити строк звернення до суду з даною заявою та скасувати судовий наказ.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Враховуючи, що заяву про скасування судового наказу подано до суду 01.09.2025р., нею було пропущено визначений ч. 1 ст. 170 ЦПК України строк для звернення до суду з заявою про скасування судового наказу, проте суд вважає причину пропуску строку поважною, оскільки фактично заявниця спірний судовий наказ не отримала. 08.08.2025 року дізналася про стягнення заборгованості лише з виконавчого провадження, однак в період часу з 07.08.2025 по 28.08.2025 рік перебувала у відрядженні, що перешкодило в цей період отримання спірного судового наказу та реалізації свого права на його скасування.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Як встановлено ч. 1 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених ст. 161 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» № 14 від 23.12.2012р., наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право та при цьому закон не зобов`язує перевіряти наявні матеріали справи, то відповідна заява боржника є єдиною підставою для скасування судового наказу.

Отже, аналіз норм ЦПК України, які регламентують наказне провадження, дає підстави для висновку про те, що наказне провадження - це самостійний вид провадження цивільного судочинства, що існує поряд із позовним і окремим провадженням, якому притаманна певна процесуальна форма, що має певні особливості, пов`язані з тим, що ця форма забезпечує захист прав та інтересів стягувача, що має документи проти боржника, який не виконує свої зобов`язання. Метою наказного провадження є спрощення, скорочення та здешевлення судової процедури у тих випадках, коли це можливо та виправдано, та є ефективним засобом захисту прав боржника у безспірних справах. При вирішенні питання про видачу судового наказу суд не перевіряє обґрунтованість заявлених стягувачем вимог, оскільки на час видачі судового наказу суду невідомо про наявність спору між сторонами, через що в разі незгоди із таким наказом боржник може подати заяву про його скасування чи перегляд за нововиявленими обставинами, наслідком чого є скасування судом такого судового наказу, виданого в порядку наказного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Таким чином, після надходження заяви про скасування наказу суд за результатами її розгляду наділений повноваженнями лише на скасування судового наказу, оскільки подання такої заяви свідчить про наявність спору між сторонами. А тому суд вважає за необхідне даний судовий наказ скасувати.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що заява про скасування судового наказу підлягає задоволенню.

Згідно з частиною 3 статті 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

Відтак, проаналізувавши обставини справи та вимоги закону, суд дійшов висновку, що заява про скасування судового наказу підлягає задоволенню, оскільки з матеріалів справи та заяви вбачається, що боржниця не визнає наявність заявленої суми боргу перед стягувачем, отже існує спір про право, який підлягає розгляду судом у спрощеному позовному провадженні з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Клопотання про поворот виконання судового наказу не заявлено.

Керуючись ст.ст. 19, 160, 170, 171 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду із заявою про скасування судового наказу.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі № 369/17405/24, виданого 24.01.2025р. року Києво-Святошинським районним судом Київської області за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» - задовольнити.

Судовий наказ по справі № 369/17405/24 (провадження № 2-н/369/260/25) виданий 24.01.2025р. Києво-Святошинським районним судом Київської області за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію - скасувати.

Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» право звернення до суду з цими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud1015/.

Суддя Н.О.Хацько