Справа № 646/2705/25
№ провадження 2/624/268/25
13 жовтня 2025 року Кегичівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Богачової Т.В., з участю секретаря Лебідь Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду селища Кегичівки, Берестинського району, Харківської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати причини пропуску строку ОСОБА_1 на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поважними та призначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю 2 місяці з часу набрання законної сили рішенням суду.
Позовна заява обґрунтована тим, що 25.06.2021 ОСОБА_2 було складено заповіт, який було посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бєсєда Т.Д., яким заповіла позивачу, ОСОБА_1 частину майна у вигляді земельних ділянок. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла, про що позивач дізнався 20.03.2025 від її сусідів за адресою її проживання під час усної бесіди. Після чого, 21.03.2025, позивач надав приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області Шкірі Ю.В. заяву та необхідні документи, про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, що належало ОСОБА_5 , оскільки вважав, що спадщину прийняв, та фактично вступив у володіння зазначеним майном, просив у заяві завести спадкову справу і видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, але отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій за №64/02-31 від 21.03.2025, згідно якої позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, у зв`язку пропуском строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 . Позивач вважає, що подав заяву про прийняття спадщини не у встановлені законом строки з поважних причин, враховуючи об`єктивні обставини, виходячи з такого. Позивач дізнався про факт смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , раніше дізнатися не міг через те, що родинних зв`язків з останньою не мав та останні майже десять місяців на зв`язок ОСОБА_4 з позивачем не виходила. Причиною появи позивача за адресою проживання ОСОБА_3 став той факт, що остання не виходила на зв`язок та позивач не знав про її місце перебування останній час, через що почав хвилюватись про її стан та місцезнаходження. Крім того, з початку повномасштабного військового вторгнення на територію України позивач проживав за місцем своєї реєстрації, а саме у м. Харкові, та підтримував з померлою дружні стосунки. Через деякий час, а саме, у квітні 2022 року, за місцем проживання позивача, внаслідок збройної агресії та обстрілу, квартира була пошкоджена, а саме - внаслідок вибухової хвилі у квартирі були вибиті вікна, утворилися тріщини у стінах, та було пошкоджено майже все внутрішнє обладнання квартири, почались перебої з водопостачанням та інші негативні наслідки обстрілу, що перешкоджали проживанню позивача у м. Харкові, про що було здійснено всі необхідні дії щодо повідомлення органів державної влади щодо даної події. Внаслідок зазначених подій, в подальшому позивач був вимушений проживати у селищі Пісочин Харківської області, де проживає і сьогодні з дружиною, та зареєстрований за вказаною адресою, як «внутрішньо переміщена особа». На момент смерті ОСОБА_3 позивач також знаходився в селищі Пісочин, та зв`язку зі спадкодавцем не мав через зазначені обставини. Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на майно. Як відомо позивачу спадщину після смерті ОСОБА_3 ніким не оформлена. Харківська міська територіальна громада з 15.09.2022 є територією можливих бойових дій. Таким чином загальновідомим та підтвердженим є той факт, що Харківська міська територіальна громада перебуває під постійним обстрілом, крім того через ворожі обстріли в цей період був нестабільний графік роботи державних органів та нотаріусів та тимчасові не роботи державних реєстрів, що також було поважною причиною. Зазначені причини є поважними і внаслідок їх існування позивач мав об`єктивні перешкоди для вчасного подання заяви про прийняття спадщини. Вказані вище обставини були непереборними, факти обстрілів міста Харкова є загальновідомими, а тому не потребують доказування, та не залежали від волі позивача. Позивач не міг жодним чином усунути перешкоди для того, щоб у встановленому законом порядку прийняти спадщину, а отже вважає, що строк на прийняття спадщини був пропущений з поважних причин.
Справа надійшла до Кегичівського районного суду Харківської області 14.05.2025 за підсудністю з Червонозаводського районного суду м. Харкова на підставі ухвали цього ж суду від 31.03.2025, відповідно до ст.31 ЦПК України.
Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 15.05.2025 у цій справі було відкрито провадження та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження, з призначенням підготовчого засідання.
Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 02.07.2025 підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду.
Учасники справи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явились.
Позивач у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує. Також в позовні заяві заявляв, що не заперечує проти розгляду справи без виклику сторін або без їх участі. Про наявність заперечень щодо ухвалення судом заочного рішення не заявив.
Відповідач, належним чином повідомлений про розгляд справи, в судове засідання не з`явився, причину неявки не повідомив, відзив на позов не подав.
За таких обставин, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволення з таких підстав.
Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За положеннями ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №65334828 від 25.06.2021 в реєстрі 25.06.2021 зареєстровано заповіт за №67880828 заповідача ОСОБА_2 . Заповіт зареєстровано в реєстрі нотаріальних дій за номером 1477. Бланк серії НРЕ 778918.
Позивач 21.03.2025 подав до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Шкіри Ю.В. заяву, в якій зазначив, що спадщину за заповітом ОСОБА_2 прийняв, оскільки фактично вступив у володіння спадковим майном, документи, що посвідчують право власності спадкодавця на це майно зберігаються в нього. Просить нотаріуса завести спадкову справу та видати свідоцтво про право на спадщину.
Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Шкіря Ю.В. у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , відмовила, про що прийняла постанову від 21.03.2025 №64/02-31. З постанови вбачається, що причиною відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину стало недотримання спадкоємцем встановленого законом строку для прийняття спадщини. Докази фактичнго прийняття спадщини нотаріусу не подані. ОСОБА_2 на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , а спадкоємець ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . Отже на час відкриття спадщини спадкодавець та спадкоємець разом не проживали.
Згідно з витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №80545968 від 21.03.2025 спадкова справа №73830495 щодо спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , заведена 21.03.2025 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Шкіря Ю.В. за заявою ОСОБА_1 про прийняття спадщини за заповітом.
Згідно з витягом з реєстру територіальної громади ОСОБА_1 з 02.04.2021 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Позивач ОСОБА_1 , відповідно до довідки з порталу Дія про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 02.07.2022, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 .
Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або законом.
Статтями 1216, 1218 ЦК України встановлено, що спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. ст.1220-1221, 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.
Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини в шестимісячний строк не подав до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).
Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутися до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
В той же час, відповідно до ст.ст. 1273-1275 ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.
Відповідно до ст.ст. 1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.
Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.
Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Для цілей спадкового законодавства місцем постійного проживання особи є зареєстроване відповідно до Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» місце проживання.
У зв`язку з цим, для прийняття спадщини як за заповітом так і за законом необхідно подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом.
При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.
Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Вказане у повній мірі відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.
Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.
Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.
Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.
Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивач, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, посилається на те, що він не мав родинних зав`язків зі спадкодавцем ОСОБА_2 , не проживав поруч з нею, а тому не міг вчасно дізнатися про її смерть, чому також перешкоджало ведення на території Харківської області воєнних дій та вимушений переїзд позивача, у зв`язку з пошкодженням через обстріли його житла в м. Харкові, в інший населений пункт.
Згідно правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 р у справі № 565/1145/17, яка в силу ст.263 ЦПК України враховується судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Визначення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є оціночним поняттям та оцінюється судом в залежності від конкретних обставин справи.
Суд, на підставі належних та допустимих доказів, дійшов висновку, що причини пропуску строку для прийняття спадщини позивачем є поважними. Необізнаність позивача про смерть спадкоємця, в сукупності з обставинами відсутності родинних зав`язків зі спадкодавцем, відсутності заведеної спадкової справи та можливості нотаріуса повідомити спадкоємця за заповітом про відкриття спадщини, ведення активних бойових дій на території Харківської області, постійні обстріли м. Харкова, вимушений переїзд позивача, у зв`язку з пошкодження його житла в м. Харкові, через обстріли, в інший населений пункт дають підстави для висновку, що ці обставини стали на заваді позивачу вчасно прийняти спадщину та є поважними.
Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, що викликали труднощі у оформленні спадщини, суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк для звернення із заявою про прийняття спадщини та визнає причину пропуску строку для її подання поважною.
Про розподіл судових витрат позивач не заявив.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 81, 258, 259, 263-265, 280-284, 288 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк в 2 (два) місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач може оскаржити рішення до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце народження: м. Харків, громадянин України, паспорт № НОМЕР_1 виданий 08.12.2022, орган що видав 5310, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_3 .
Суддя Т.В. Богачова