Справа № 454/2669/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2025 року Сокальський районний суд Львівської області у складі:

головуючого - судді Фарина Л. Ю. ,

за участю секретаря Кочмар Н.-Г.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Сокаль в порядку спрощеного провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Шептицький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Шептицькому районі Львівської області західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення,

в с т а н о в и в:

Представник заявника ОСОБА_1 адвокат Полтавець Т.О. звернулася до суду з даною заявоюта просить встановити факт, що має юридичне значення, а саме факт розірвання шлюбу зареєстрованого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Феодосійського міського управління юстиції в Автономній республіці Крим 17 вересня 2013 року, актовий запис № 403 укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який було розірвано рішенням Феодосійського міського суду республіки Крим по справі № 2-4471/2016 та видано свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 від 13 січня 2017 року, актовий запис № 9, після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишено прізвище « ОСОБА_3 ».

На обґрунтування своїх вимог зазначає, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у шлюбних відносинах, які розірвано на підставі рішення Феодосійського міського суду республіки Крим № 2-4471/2016 після чого Феодосійським міським відділом записів цивільного стану департаменту запису державних станів міністерства юстиції республіки Крим видано свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 від 13 січня 2017 року.

Заявник, звернулась до Шептицького відділу ДРАЦС у Шептицькому районі Львівської області ЗМУМЮ (Львів) щодо реєстрації розірвання шлюбу, але у зв`язку з тим, що державні органи на території України не визнають документів наданих «державними органами» на території не підконтрольній Україні. Встановлення факту що має юридичне значення породжує для заявника певні юридичні наслідки, за таких обставин вона змушена звернутися із даною заявою до суду.

Заявник в судове засідання не прибула, її представник попередньо в заяві вказує, що заявлені вимоги підтримують, просить задовольнити, розгляд справи просить проводити без їхньої участі.

Представник заінтересованої особи: Шептицький відділ ДРАЦС у Шептицькому районі Львівської області ЗМУМЮ в судове засідання не прибув, суду надано заяву начальника відділу про розгляд справи у їхній відсутності, вирішення даного питання покладає на розсуд суду.

Представник заінтересованої особи ОСОБА_2 у судове засідання не прибув, причини неявки суду не повідомив.

На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши докази по справі, суд дійшов наступного висновку.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Міжнародний суд ООН у своїй практиці щодо окупованих територій сформулював «Намібійські винятки», відповідно до яких документи, видані окупаційною владою, повинні визнаватися, якщо їх невизнання призведе до серйозних порушень або обмежень прав громадян.

Розгляд державними органами документів, виданих окупаційною владою, не означає автоматичного визнання такої влади. Водночас держава має вживати заходів щодо ефективного захисту прав громадян на своїй території, навіть якщо частина цієї території перебуває під ефективним контролем іншої держави.

Документи, видані органами та установами (зокрема, закладами реєстрації актів цивільного стану), що розташовані на тимчасово окупованій території України, як виняток можуть братись до уваги судом і оцінюватися разом з іншими доказами в їх сукупності та взаємозв`язку, зокрема, під час розгляду справ у порядку ст. 315 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст.6Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд; здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження.

Верховний Суд у своїй постанові, від 22.08.2018, у справі № 363/214/17-ц, провадження №61-15154св18, зазначив, що перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку є невичерпним і у судовому порядку можуть бути встановленні факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення.

Так, положеннями ч. 3-4 ст. 49 ЦК України встановлено, що державній реєстрації підлягають народження фізичної особи та її походження, громадянство, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть. Реєстрація актів цивільного стану провадиться відповідно до закону та підлягають обов`язковому внесенню до Державного реєстру актів цивільного стану громадян в органах юстиції в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України", правовий режим тимчасово окупованої території передбачає особливий порядок забезпечення прав і свобод громадян України, які проживають на тимчасово окупованій території.

Відповідно до положення ч. 3 ст. 9 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" із змінами, внесеними згідно із Законом №2217-IX від 21.04.2022, будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків, крім документів, що підтверджують факт народження, смерті, реєстрації (розірвання) шлюбу особи на тимчасово окупованій території, які додаються до заяви про державну реєстрацію відповідного акта цивільного стану.

Водночас Закон України "Про державну реєстрацію актів цивільного стану" та Правила державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 №52/5 (далі - Правила №52/5), якими визначено правові та організаційні засади державної реєстрації актів цивільного стану, не містять спеціальної норми права щодо порядку державної реєстрації розірвання шлюбу на тимчасово окупованій території України відповідними органами державної реєстрації актів цивільного стану без рішення суду про встановлення такого факту.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_4 перебували у шлюбних відносинах про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Феодосівського міського управління юстиції в Автономній Республіці Крим зроблено відповідний актовий запис та видано відповідні свідоцтва про шлюб НОМЕР_2 та НОМЕР_3 .

Однак 27.10.2016 року шлюб між сторонами розірвано, про що зазначено в рішенні №2-4471/2016 Феодосівського міського суду Республіки Крим яка є територією України, проте тимчасово окупованою.

На виконання вказаного рішення Феодосійським міським відділом записів актів цивільного стану департаменту запису державних станів міністерства юстиції республіки Крим видано свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 від 13 січня 2017 року.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що для проведення державної реєстрації розірвання шлюбу в установленому законом порядку існують об`єктивні перешкоди, тому з метою захисту прав і свобод громадян України, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення заяви про встановлення факту розірвання шлюбу, бо законом не передбачено іншого порядку встановлення цього факту, що надасть можливість заявниці повторно укласти шлюб.

Керуючись ст.ст.12, 81, 263-265, 315-319 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Заявлені вимоги задовольнити.

Встановити факт розірвання шлюбу зареєстрованого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Феодосійського міського управління юстиції в Автономній республіці Крим 17 вересня 2013 року, актовий запис № 403 укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який було розірвано рішенням Феодосійського міського суду республіки Крим по справі № 2-4471/2016 та видано свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 від 13 січня 2017 року, актовий запис № 9, після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишено прізвище « ОСОБА_3 ».

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Заявник: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 адреса: АДРЕСА_1 .

Заінтересована особа: Шептицький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Шептицькому районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції адреса: м.Шептицький, вул. Грушевського 2, Львівської області.

Заінтересована особа: ОСОБА_2 РНОКПП НОМЕР_5 останнє відоме місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Головуючий: Л. Ю. Фарина