РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2025 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Козленко Г.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства акціонерного банку «УКРГАЗБАК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва через свого представника звернулося Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» з позовом до ОСОБА_1 , в якому просило суд:

- стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства акціонерного банку «УКРГАЗБАНК» (, яке зареєстроване за адресою: 03087, м. Київ, вул. Єреванська, 1) заборгованість у розмірі 51 171,85 грн (п`ятдесят одна тисяча сто сімдесят одна гривня 85 копійок);

- стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства акціонерного банку «УКРГАЗБАНК» (, яке зареєстроване за адресою: 03087, м. Київ, вул. Єреванська, 1) сплачений судовий збір у розмірі 3 028,00 грн (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок).

В обґрунтування вказано, що банк взяті на себе зобов`язання за договором виконав: видав клієнту платіжну картку, відкрив рахунок / субрахунок, надав клієнту кредитні кошти у встановленому договором ліміті, тощо (для підтвердження належного виконання банком зобов`язань до даної позовної заяви додається: заява-договір про приєднання до правил, виписка за договором та за рахунком Клієнта, розписка про отримання непошкодженої кредитної картки, тощо).

Відповідач, у свою чергу, зобов`язання за договором належним чином не виконує, систематично порушує умови договору, що підтверджується, зокрема розрахунком заборгованості та / або випискою за договором.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 27.05.2024 відкрито спрощене позовне провадження в цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала від 27.05.2024 та примірник позовної заяви з доданими до неї документами направлялися за зареєстрованим місцем проживання відповідача відповідно до інформації Управління обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області, а саме: АДРЕСА_1 . Конверт повернувся до суду із відміткою АТ «УКРПОШТА» «за закінченням терміну зберігання».

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Відповідач відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подав.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що 02.04.2020 між банком та відповідачем шляхом подання заяви-договору №2020/ий/028-000834 (Договір карткового рахунку) укладено договір про приєднання до Правил відкриття та обслуговування рахунків фізичних осіб та надання послуг за платіжними картками ПАТ АБ «Укргазбанк» і договір №2020/ий/028-000351.

Керуючись положеннями укладеного договору, банк відкрив клієнту картковий рахунок та субрахунок за програмою кредитування: пакет «Універсальна картка «Домовичок», на якому встановлено орієнтовна сума кредиту 10 000,00 грн, можливу суму кредиту - 300 000,00 грн, пільговий період 30 днів, відсоткова ставка 36,00% річних, відсоткова ставка на пільговий період 0,00001 % річних, відсоткова ставка на прострочену заборгованість 48,00 %.

Правила визначають умови продажу та супроводження Продуктів Банку, які передбачають виконання операцій з використання платіжних карток.

За змістом Правил, придбання клієнтом продуктів Банку оформлюється шляхом подання до Банку відповідної письмової заяви - договору, форма якої є додатком до цих Правил та розміщена на сайті Банку. Заява - договір визначає який саме пакет / продукти замовлені клієнтом та їхні основні параметри / характеристики (зокрема, найменування пакета/продуктів, тарифний план, програма кредитування, перелік замовлених додаткових послуг партнерів Банку тощо), а також інші параметри, необхідні для однозначного розуміння клієнтом умов користування рахунком та картками. Підписанням заяви - договору клієнт акцептує ці Правила.

Правила в сукупності із заявою-договором, тарифним планом, програмою кредитування, документами, що вимагаються чинним законодавством України є договором приєднання, тобто таким, умови якого встановлені однією із сторін (у формулярах або інших стандартних формах), і який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору (згідно з частиною першою ст. 634 ЦК України).

З метою правильного тлумачення змісту укладеного правочину, у розділі 1 Правил наведено терміни та їх визначення, у тому числі: «Дозволений овердрафт», «Несанкціонований Овердрафт (кредит)», «Мінімальний платіж», «Пільговий період», «Програма кредитування», тощо.

Відповідно до п. 3.1., п. 3.2., п. 6.2. Правил, договір вважається укладеним, якщо Клієнт належним чином заповнив та підписав заяву-договір, а Банк прийняв таку заяву без зауважень та відкрив рахунок/субрахунок. Датою укладення договору є дата відкриття рахунку / субрахунку.

Зі змісту укладеного правочину вбачається, що Банк взяв на себе обов`язок відкрити Клієнту рахунок/субрахунок, видати платіжну картку (додаткові платіжні картки), надати кредитні кошти (овердрафт) та здійснювати розрахунки за операціями з використанням платіжної картки (додаткових платіжних карток), що видані Клієнту, в залежності від обраного Клієнтом продукту Банку, тощо (п. п. 2.1., 2.4., 3.3., 5.1., 5.4. Правил).

У той же час, обов`язок Банку відкрити картковий рахунок/субрахунок, виконувати розрахунково-касове обслуговування, надання Клієнту кредит (овердрафт), тощо кореспондується із обов`язком Клієнта здійснювати оплату послуг Банку, в розмірі та строки, що передбачені умовами укладеного правочину (п. п. 2.1., 2.3., 5.2, 7.2. Правил).

Банк взяті на себе зобов`язання за договором виконав: видав клієнту платіжну картку, відкрив рахунок / субрахунок, надав Клієнту кредитні кошти у встановленому договором ліміті, тощо (для підтвердження належного виконання банком зобов`язань до даної позовної заяви додається: заява-договір про приєднання до правил, виписка за договором та за рахунком Клієнта, розписка про отримання непошкодженої кредитної картки, тощо).

Листом від 28.02.2023 №129/6956/2023 Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» звернулося до ОСОБА_1 із вимогою про дострокове повернення кредиту.

Відповідач, у свою чергу, зобов`язання за договором належним чином не виконує, систематично порушує умови договору, що підтверджується, зокрема розрахунком заборгованості та / або випискою за договором.

Внаслідок порушення взятих на себе зобов`язань за договором, станом на 22.04.2024 заборгованість відповідача перед банком становить 51 171,85 грн і складається із простроченої заборгованості по кредиту - 33 254,25 грн, простроченої заборгованості по процентах - 17 917,60 грн.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно з ст. ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.

Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Договір є договором приєднання у розумінні ст. 634 ЦК України, тобто його умови встановлені однією із сторін (у формулярах або інших формах) і може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

За змістом частини першої ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж.

Згідно з абзацом 2 частини першої ст. 1048 ЦК України у разі відсутності іншої домовленості сторін, проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Відповідно до частини першої ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

За частиною другою ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦК України).

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Європейський Суд з прав людини повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

Керуючись ст.ст. 3, 8, 21, 55, 61, 129, 129-1 Конституції України, ст.ст. 1-22, 525, 526, 611, 625, 629, 1046, 1048, 1049 ЦК України, ст.ст. 1-23, 76-82, 89, 95, 258-259, 263-265, 267, 274-279, 280-282, 352-355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Публічного акціонерного товариства акціонерного банку «УКРГАЗБАК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства акціонерного банку «УКРГАЗБАНК» (, яке зареєстроване за адресою: 03087, м. Київ, вул. Єреванська, 1) заборгованість у розмірі 51 171,85 грн (п`ятдесят одна тисяча сто сімдесят одна гривня 85 копійок) та сплачений судовий збір у розмірі 3 028,00 грн (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок).

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.О. Козленко