26.09.2025 Суддя Попова В. О.
Справа № 644/9008/25
Провадження № 2-о/644/226/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2025 року

Суддя Індустріального районного суду м. Харкова Попова В.О., розглянувши в приміщенні суду заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Третій відділ реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України

про встановлення факту смерті

У С Т А Н О В И В :

26 вересня 2025 року ОСОБА_1 звернулась до Індустріального районного суду м. Харкова з заявою, в якій просить встановити факт смерті її батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та на момент смерті знаходився на тимчасово окупованій території України у смт Троїцьке Троїцького району Луганської області.

Суддя, дослідивши матеріали цивільної справи, вважає заяву такою, що підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Частиною 3 ст. 294 ЦПК України, вказано, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно з п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті.

Частиною 2 статті 317 ЦПК України встановлено, що заява про встановлення факту смерті особи на території, на якій введено воєнний чи надзвичайний стан, або на тимчасово окупованій території України, визначеній такою відповідно до законодавства, може бути подана членами сім`ї померлого, їхніми представниками або іншими заінтересованими особами (якщо встановлення факту смерті особи впливає на їхні права, обов`язки чи законні інтереси) до будь-якого місцевого суду України, що здійснює правосуддя, незалежно від місця проживання (перебування) заявника.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України ОСОБА_1 у заяві не вказує ідентифікаційний код заінтересованої особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, не зазначає відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

Заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які заявник поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи ( вимога п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Крім того, в порушення вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, заява не містить: зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із заявою (за наявності).

В порушення п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, заявниця не зазначає відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводились, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до ч. 4 статті 177 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір», до заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

За ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Розмір ставок судового збору за подання фізичною особою заяви у справах окремого провадження складають 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2025 рік складає 3028 грн 00 коп.

В заяві ОСОБА_1 зазначає, що звільнена від сплати судового збору на підставі п. 19 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

При цьому суд зазначає, що пункт 19 частини першої статті 5 виключено на підставі Закону № 2147-VIII від 03.10.2017.

Судом не вбачається підстав для звільнення заявника від сплати судового збору.

Згідно п. 21 ч. 5 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», заявники - у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, втрати документів, необхідних для отримання компенсації за пошкоджені та знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Як вбачається з заяви про встановлення факту смерті, ОСОБА_2 помер від хвороби.

Заява ОСОБА_1 про встановлення факту смерті її батька подана у зв`язку з необхідністю отримання державної допомоги на поховання в зв`язку зі смертю особи, а також вирішити питання щодо спадщини, а не у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Отже, заявниця не має пільг зі сплати судового збору відповідно до пункту 21 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Аналогічний висновок викладено в ухвалах Верховного Суду від 25 січня року у справі № 243/9106/18, від 04 жовтня 2019 року у справі № 242/4145/19, постанові Верховного Суду від 14 листопада 2019 року у справі № 350/2002/18 та постанові Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 243/12928/18.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою заяви у справах окремого провадження судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на дату подачі заяви до суду складає 605 грн 60 коп.

Таким чином, заявниці пропонується сплатити судовий збір, у розмірі 605 грн 60 коп., відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши що позовну заяву, подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно з ч. 3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене, суддя приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху. Протягом встановленого строку заявниці необхідно усунути вище вказані недоліки зазначені в мотивувальній частині ухвали.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 315-319 ЦПК України, п.п.1, 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Третій відділ реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про встановлення факту смерті- залишити без руху.

Повідомити заявницю про необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків, а саме: надати заяву (та її копію для заінтересованої особи), із зазначенням ідентифікаційного коду заінтересованої особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін; вказавши попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які заявниця понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; зазначити докази, які не можуть бути подані разом із заявою (за наявності); зазначити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводились; надати оригінал документу, який підтверджує сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Встановити для усунення недоліків строк не більше 10 днів з дня вручення заявниці даної ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог суду у встановлений термін, заява буде вважатися неподаною і повернена заявниці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвалу складено 26.09.2025.

Суддя В.О. Попова