Провадження № 2-з/357/64/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2025 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. перевіривши в порядку письмового провадження у приміщенні суду в м. Біла Церква заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна,-

В С Т А Н О В И В:

26 вересня 2025 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна.

Одночасно з заявою подано клопотання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майна ОСОБА_2 та заборони вчинення реєстраційних дій, пов`язаних з відчуженням нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 .

Подана заява про забезпечення позову не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про забезпечення, оскільки заява не відповідає вимогам щодо змісту на форми передбаченої статтею 151 ЦПК України, а саме не сплачено судовий збір.

До позовної заяви та заяви про забезпечення позову долучено копія пенсійного посвідчення ОСОБА_1 № НОМЕР_1 про наявність в останнього 2 групи інвалідності, виданого 12.07.2023, з терміном дії до 31.05.2025.

Таким чином, суд робить висновок про те, що станом на дату подачі позову позивачем не долучено доказів звільнення від сплати судового збору.

Так, відповідно до ч.6 ст.151 ЦПК України - до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч.2 ст.133 ЦПК України).

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.4 вказаного Закону - судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст.7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року складає 3028,00 гривень.

Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду заяви про забезпечення позову поданої фізичною особою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пп.4 п.1 ч.2 ст. 4 Закону) (605,60 грн.)

В порушення вказаних вимог заявником не додано квитанції про сплату судового збору за подання заяви про забезпечення позову або копії документів, що дають право на звільнення від сплати судового збору, чинних на дату подачі позовної заяви та заяви про забезпечення позову.

Також позивачу не надано доказів наявності у відповідача ОСОБА_2 права власності на спірну квартиру, станом на дату подачі позову до суду, так як додатки до позовної заяви не містять таких доказів, що в свою чергу позбавляє суд права вирішувати питання про забезпечення позову щодо спірного майна.

Крім цього, заявник просить суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на майно відповідача, у вигляді заборони вчинення реєстраційних дій щодо даного майна, що є двома різними видами забезпечення позову.

Відповідно до ч.10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним заяву про забезпечення позову повернути заявнику, оскільки її подано з порушенням ст.151 ЦПК України.

Керуючись ст.151, 153, 258-260,352 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна повернути.

Роз`яснити, що повернення заяви про забезпечення позову не позбавляє позивача повторно подати заяву про забезпечення позову, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви про забезпечення позову.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя М. М. Бебешко