Провадження № 2/761/3153/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Левицька Т.В., при секретарі Герасько Д.М., за участю представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі Шевченківського районного суду м. Києва заяву представника позивача ОСОБА_1 про залишення зустрічної позовної заяви без руху, поданої в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя, -

встановив:

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва знаходиться справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2024 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено справу в порядку загального позовного провадження.

До суду ОСОБА_4 подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, поданий в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя.

У зустрічній позовній заяві ОСОБА_4 зазначено ціну позову - 7 500 343,18 гривень, сплачено судовий збір в розмірі 9 084,00 гривень.

В судовому засіданні представником позивача ОСОБА_1 подано заяву про залишення без руху зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, поданий в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя.

Представник позивача зазначає, що ОСОБА_4 сплачено судовий збір у розмірі 9 084,00 грн., при цьому останній посилається на п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу судовий збір справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте представник позивача вважає, що вказана норма не стосується вимоги про поділ спільного майна подружжя без заявленої вимоги про розірвання шлюбу. Тобто, вимогу про розірвання шлюбу та про поділ майна подружжя має бути заявлено одночасно в межах одного позову та розглядатися в межах одного судового провадження. Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 розірвано рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 10.11.2023 року, яке набрало законної сили 11.12.2023. Тому заявлені ОСОБА_4 вимоги є вимогами майнового характеру та є об`єктом справляння судового збору. ОСОБА_4 визначено ціну позову у розмірі 7 500 343,18 грн.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За вказаних обставин представник позивача вважає, що зустрічну позовну заяву подано з порушенням вимог ч. 4 статті 177 ЦПК України, оскільки ОСОБА_4 не сплатив судовий збір у встановленому законом розмірі, помилково сплативши лише 9 084,00 гри, адже за подання позову про поділ майна подружжя без вимоги про розірвання шлюбу слід керуватися підпунктом 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», а не підпунктом 3 пункту 1 частини 2 цієї ж статті. Останньому необхідно сплатити судовий збір у розмірі 15 140,00 гри.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заперечив з приводу поданої заяви про залишення зустрічного позову без руху.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу судовий збір справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

До суду ОСОБА_4 подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, поданий в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя. Заявлені ОСОБА_4 вимоги є вимогами майнового характеру.

При цьому шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було розірвано рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 10.11.2023 року, що набрало законної сили 11.12.2023.

У своїй зустрічній позовній заяві ОСОБА_4 зазначив ціну позову - 7 500 343,18 гривень та останній сплатив судовий збір в розмірі 9 084,00 гривень, з урахуванням вимог п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Проте, згідно з пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 15 140,00 гривень.

Таким чином, за подання позову про поділ майна подружжя без вимоги про розірвання шлюбу необхідно застосовувати підпункт 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», а не підпункт 3 пункту 1 частини 2 статті у цього Закону.

Враховуючи, що ОСОБА_4 за подання до суду зустрічного позову майнового характеру сплачено судовий збір у розмірі 9 084,00 гривень, останньому необхідно доплатити судовий збір у розмірі 6 056,00 гривень.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 197, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, поданий в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання стороною ухвали.

У разі невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, зустрічна позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню заявнику.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: