Справа №591/6479/22
Провадження № 2/591/1291/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2025 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого - судді Сидоренко А.П.

з участю секретаря судового засідання Кирионенко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі правонаступника - ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Канівець Людмила Олександрівна про розірвання договору довічного утримання,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 в особі представника адвоката Мазурової К.Д. звернувся до суду з вказаним позовом до ОСОБА_3 та просить розірвати договір довічного утримання, укладений між позивачем та відповідачем, посвідчений 05 жовтня 2016 року приватним нотаріусом Мумського міського нотаріального округу Канівець Л.О., зареєстрований за р. №1007 та зняти заборону відчуження, накладену 05 жовтня 2016 року, номер запису про обтяження №16748376.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 20 вересня 2023 року скасовано заочне рішення Зарічного районного суду м. Суми від 19 червня 2023 року у зазначеній справі з призначенням справи до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 15 лютого 2024 року закрите підготовче провадження у справі за вказаним позовом та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 09 квітня 2024 року зупинене провадження у справі за вказаним позовом до залучення правонаступника позивача ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 13 березня 2025 року залучено до участі у справі за вказаним позовом як процесуального правонаступника позивача ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , поновлено провадження у справі за вказаним позовом та призначено до судового розгляду на 11 год. 00 хв. 26 червня 2025 року.

Протокольною ухвалою суду 26 червня 2025 року розгляд справи відкладено до 07 жовтня 2025 року 14 год. 30 хв. у зв`язку з неявкою сторін.

В зазначене судове засідання правонаступник позивачки не з`явилася, про час і місце судового засідання повідомлялася судом належним чином шляхом направлення судових повісток на зазначену в спадковій справ № 230/2024 адресу, а також шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на сайті суду, заяв про відкладення розгляду справи з зазначенням поважності причин неявки в судове засідання суду не надано.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18.

Судом здійснювалися заходи для своєчасного повідомлення правонаступника позивача про хід розгляду справи, проте поштові повідомлення, надіслані на їх адресу повернулися до суду з відмітками пошти «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсутній за вказаною адресою».

В зазначене судове засідання, як зазначалося вище, правонаступник позивача не з`явилася, про час і місце судового засідання повідомлялася належним чином, заяв про відкладення розгляду справи з зазначенням поважності причин неявки в судове засідання суду не надано, що свідчить про втрату її інтересу до вказаного позову.

В зв`язку з зазначеним, враховуючи обов`язок сторони вживати заходів, щоб дізнатися про стан порушеного судового провадження, а також те, що за відсутності позивача неможливо встановити обставини необхідні для розгляду справи, зокрема позиції з приводу заявлених вимог та доведення обставин позову, суд вважає за необхідне залишити зазначену позовну заяву без розгляду.

На підставі зазначеного, керуючись ст. ст. 131, 223, 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі правонаступника - ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Канівець Людмила Олександрівна про розірвання договору довічного утримання залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з моменту її складання апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.П.Сидоренко