ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

01 жовтня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 686/7417/25

Провадження № 22-ц/820/2226/25

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: П`єнти І.В. (суддя-доповідач), Корніюк А.П., Талалай О.І.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка подана його представницею ОСОБА_2 , на рішення Городоцького районного суду Хмельницької області від 29 липня 2025 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

Рішенням Городоцького районного суду Хмельницької області від 29 липня 2025 року позов ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» 114 448 грн 74 коп., з яких: 14 999 грн 98 коп. заборгованість за тілом кредиту, 99 448 грн 76 коп. нараховані проценти. Крім того, стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача судовий збір у розмірі 2 422 грн 40 коп. та 5 000 грн витрат на правничу допомогу.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, 10 вересня 2025 року ОСОБА_1 через свою представницю адвоката Зачепіло З.Я. подав до Хмельницького апеляційного суду апеляційну скаргу разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке вмотивоване тим, що відповідач не отримав копію судового рішення та ознайомився з його текстом лише через Єдиний державний реєстр судових рішень.

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 19 вересня 2025 року наведені заявником причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, оскільки встановлено, що копію судового рішення доставлено представниці ОСОБА_1 адвокату Чухась М.С., яка представляла його інтереси у суді першої інстанції, 30.07.2025 о 19:46:26 в її електронний кабінет. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовлено. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану його представницею Зачепіло З.Я., на рішення Городоцького районного суду Хмельницької області від 29 липня 2025 року залишено без руху, а самому заявникові надано строк 10 днів із дня отримання копії ухвали для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав для його поновлення та доплати судового збору в сумі 908 грн 40 коп.

26 вересня 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подав до Хмельницького апеляційного суду заяву про усунення недоліків апеляційної скарги на виконання ухвали суду від 19 вересня 2025 року, до якої долучив квитанцію про сплату судового збору у визначеному судом розмірі та заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

У заяві щодо обґрунтування інших поважних підстав пропуску процесуального строку відповідач зазначив, що з рішенням Городоцького районного суду Хмельницької області від 29 липня 2025 року він ознайомився 07 вересня 2025 року після його отримання у мобільному застосунку «ДІЯ», що, на його думку, є підставою для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження.

Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши наведені в заяві доводи, колегія суддів зазначає таке.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи є однією з основних засад судочинства (пункт 8 статті 129 Конституції України).

При цьому, забезпечення апеляційного оскарження рішення суду має бути здійснено судами з урахуванням принципу верховенства права і базуватися на справедливих судових процедурах, передбачених вимогами положень законодавства, які регулюють вирішення відповідних процесуальних питань.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини у справах «Науменко проти України» від 09 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 08 листопада 2005 року.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Слід зазначити, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Поважність причин пропуску строку є оціночним поняттям та має встановлюватися в кожному окремому випадку на підставі відповідних доказів, які у свою чергу, в розумінні ст. 127 ЦПК України, оцінюються судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Встановлення процесуальних строків передбачено законом з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду.

Лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Отже, у випадку пропуску строку апеляційного оскарження підставами для розгляду апеляційної скарги є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами), тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій.

Виходячи зі змісту заяви про усунення недоліків, апеляційний суд дійшов висновку, що скаржник послався на ті самі причини пропуску строку на апеляційне оскарження, оцінка яким була вже надана судом та які визнанні неповажними ухвалою про залишення апеляційної скарги без руху від 19 вересня 2025 року.

При цьому у своїй заяві скаржник не навів інших поважних підстав пропуску строку на апеляційне оскарження, які б свідчили про існування об`єктивних та непереборних перешкод для своєчасного подання апеляційної скарги, а також не подав належних доказів на підтвердження таких підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Зважаючи на те, що апеляційна скарга надійшла поза межами строку на апеляційне оскарження, зазначені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, а в поданій заяві про усунення недоліків скаржник не навів інших поважних підстав для поновлення строку, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. 358 381, 389, 390 ЦПК України, ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка подана його представницею ОСОБА_2 , на рішення Городоцького районного суду Хмельницької області від 29 липня 2025 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач І.В. П`єнта

Судді: А.П. Корніюк

О.І. Талалай