Провадження № 2-н/638/4024/25
УХВАЛА

про відмову у видачі судового наказу

30 вересня 2025 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Малахової О.В., розглянувши заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "МОЄ МІСТЕЧКО" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій, електропостачання, холодного водопостачання та водовіведення, теплопостачання,

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "МОЄ МІСТЕЧКО" (далі - Заявник) звернулося із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 (далі - Боржник, ОСОБА_1 ) заборгованості за період 01.11.2025 по 31.07.2025 за оплату послуг: з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій у сумі 21472,62 грн; електропостачання у сумі 203,52 грн; холодного водопостачання та водовіведення у сумі 3628,37 грн; теплопостачання у сумі 5237,41 грн; та витрат зі сплати судового збору. Заявник посилається на правові підстави звернення, що визначені статтями 509, 526 Цивільного кодексу України.

У відповідь на запит суду надійшла інформація, відповідно до якої місце проживання Боржника: АДРЕСА_1 .

Статтею 160 Цивільного процесуального кодексуУкраїни (далі - ЦПК України) визначено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Вимоги до форми та змісту заяви про видачу судового наказу встановлені статтею 163 ЦПК України.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 163 ЦПК України у заяві про видачу судового наказу повинно бути зазначено перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Пунктом 4 частини третьої статті 163 ЦПК України визначено, що до заяви про видачу судового наказу додаються інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Частина друга статті 95 ЦПК України передбачає, що, за загальним правилом, документи мають подаватися в оригіналі або належним чином завіреній копії.

Згідно зчастиноючетвертоюстатті 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

При оформленні копій документів слід брати до уваги правила засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2020», затверджені наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 №144 (далі- Вимоги).

Відмітка про засвідчення копії документа, згідно з пунктом 5.26 Вимог, складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії або за допомогою ЕЦП.

Суд встановив, що Заявник, направляючи заяву про видачу судового наказу, долучив незасвідчені відповідно до вищевказаних вимог копії документів, зазначених в додатках до заяви.

Статтею 165 ЦПК України визначені підстави для відмови у видачі судового наказу. Так, згідно з пунктом частини першої статті 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог статті 163 ЦПК України.

Оскільки до заяви про видачу судового наказу не долучено належних та допустимих доказів, які підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, суд відмовляє у видачі судового наказу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 95, 160, 161, 163, 165 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "МОЄ МІСТЕЧКО".

Роз`яснити Заявнику, що відповідно до частини першої статті 166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. В. Малахова