Справа № 638/6840/25
Провадження № 2/638/4397/25

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2025 року Шевченківський районний суд м. Харкова

у складі головуючого судді: Хайкіна В.М.,

за участю секретаря: Веремчук Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Борівської селищної ради Ізюмського району Харківської області в особі голови Борівської селищної військової адміністрації Ізюмського району Харківської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

15.04.2025 року через підсистему «Електронний суд» до Шевченківського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 в особі представника адвоката Савіна О.С. до Борівської селищної ради Ізюмського району Харківської області в особі голови Борівської селищної військової адміністрації Ізюмського району Харківської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, згідно прохальної частини якої просить суд: надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк терміном у три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :03:003:0023, розміром 3,9979 га, що розташована на території Піско-Радьківської сільської ради Борівського району Харківської області. Відповідно до заповіту від 19.10.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Борівського районного нотаріального округу Харківської області Бондаренко О.І. та зареєстрованим в реєстрі за №4437, ОСОБА_2 заповіла належну їй земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :03:003:0023, розміром 3,9979 га., що розташована на території Піско-Радьківської сільської ради Борівського району Харківської області ОСОБА_1 . Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій №8 від 08.04.2025 року винесену приватним нотаріусом Ізюмського районного нотаріального округу Чистовим С.Ю., ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропуском строку звернення до нотаріуса. Позивач є внутрішньо-переміщеною особою, а тому не змогла своєчасно звернутись до нотаріуса. Окрім того, відповідно до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 року, Борівська селищна територіальна громада (до якої входять усі населені пункти колишнього Борівського району Харківської області) в період з 13.04.2022 року по 03.10.2022 року знаходилась в тимчасовій окупації, окрім того, з 01.07.2023 року Борівська селищна територіальна громада віднесена до території активних бойових дій, на яких функціонують електронні інформаційні ресурси. Вказані обставини не дали можливості позивачу своєчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки потрапити на територію Борівської селищної територіальної громади та виїхати з неї фактично не можливо, у зв`язку з активними бойовими діями та щоденними обстрілами населених пунктів громади.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 27.05.2025 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 29.07.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, від представника позивача адвоката Савіна О.С. до суду надійшла заява з проханням розглянути справу за відсутності позивача та її представника, заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Від представника відповідача Борівської селищної ради до суду надійшла заява з проханням розгляд справи здійснити без участі представника відповідача, не заперечує проти задоволення позову.

Суд, дослідивши доводи позивача, викладені у позові, та оцінивши докази, представлені в матеріалах справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що Борівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції видано свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 , виданого 21.12.2022 року.

Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР №028474, ОСОБА_2 за життя належала на праві приватної власності земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :03:003:0023, розміром 3,9979 га, що розташована на території Піско-Радьківській сільській раді Борівського району.

Із заповіту від 19.10.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Борівського районного нотаріального округу Харківської області Бондаренко О.І. та зареєстрованим в реєстрі за №4457, ОСОБА_2 заповіла належну їй земельну ділянку кадастровий номер :03:003:0023, площею 3,9979 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Піско-Радьківській сільській раді Борівського району Харківської області ОСОБА_1 , а у випадку смерті ОСОБА_1 до відкриття спадщини, її відмови від прийняття спадщини чи неприйняття нею спадщини за цим заповітом все вищезазначене ОСОБА_2 заповіла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відомості про прийняття спадщини за заповітом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в матеріалах справи відсутні.

Як також зазначено в п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

08.04.2025 року позивач звернулась до Приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Чистова С.Ю. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Згідно з частиною 1, 2 статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно зі статтею 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена пунктом 3 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Відповідно до вказаного Порядку (п. 3.3, 3.4, 3.5, 3.6, 3.11, 3, 15, 3.23), заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса.

Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Заява про прийняття спадщини підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів. Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Тобто, заява про прийняття спадщини має бути виконана (написана) спадкоємцем особисто, однак подана може бути безпосередньо спадкоємцем до нотаріуса або направлена йому засобами поштового зв`язку, при цьому справжність підпису спадкоємця може бути посвідчена нотаріально або не посвідчена нотаріально.

Згідно з частиною 1 статті 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Постановою Приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Чистова С.Ю. від 08.04.2025 №8, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки нею пропущений

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

У своїй Постанові Пленуму від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» Верховний Суд України у пункті 24 зазначив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

Позивач у своїй заяві зазначає, що є внутрішньо переміщеною особою, що підтверджується довідкою № 7110- від 01 серпня 2022 року, а тому не змогла своєчасно звернутись до нотаріус.

Матеріалами справи встановлено, що згідно з довідкою від 01.08.2022 №7110- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи фактичне місце перебування ОСОБА_1 зазначено, як АДРЕСА_1 .

Крім того позивач посилається на те, що відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22 грудня 2022 року, Борівська селищна територіальна громада (до якої входять усі населенні пункти колишнього Борівського району Харківської області) в період з 13 квітня 2022 року по 03 жовтня 2022 року знаходилась в тимчасовій окупації, окрім того з 01 липня 2023 року Борівська селищна територіальна громада віднесена до території активних бойових дій на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси.

Зазначає, що вказані обставини не дали можливість позивачу своєчасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки потрапити на територію Борівської селищної територіальної громади та виїхати з неї фактично не можливо в зв`язку з активними бойовими діями та щоденними обстрілами населених пунктів громади.

Крім того судом встановлено, що територія Борівської селищної територіальної громади включена до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Наказом Міністерства розвитку громад та територій України 28 лютого 2025 року № 376 як території можливих бойових дій в період з 04.10.2022 по 01.07.2023 (код UA0042831).

Суд дійшов до висновку, що строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , пропущений позивачем з поважних причин.

Також суд ураховує, що відповідно до положень Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" строк для прийняття спадщини спочатку був зупинений на час воєнного стану. Проте, в подальшому пунктом 3 вказаної Постанови (у редакції із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 719 від 24.06.2022) було встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Після змін на підставі Постанови КМ № 469 від 09.05.2023 пункт 3 виключено.

Також суд зауважує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть непропорційними, оскільки позивач втратить право на спадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця.

Суд вважає, що втрата спадкового майна буде для позивача занадто надмірним тягарем, і при цьому буде порушено баланс між інтересами держави та фізичної особи.

Також суд враховує, що Борівська селищна рада та Борівська селищна військова адміністрація проти задоволення позову не заперечили.

Тож суд вважає, що обставини поважності пропуску строку є доведеними та вказують на наявність підстав для задоволення позову, тому суд вважає за можливе визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, терміном у три місяці.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Борівської селищної ради Ізюмського району Харківської області в особі голови Борівської селищної військової адміністрації Ізюмського району Харківської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк, терміном у три місяці з дня набрання рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Головуючий суддя: