У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Наш - Добробут» від імені та в інтересах якого діє представник, адвокат Козар Михайло Володимирович до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за утримання будинку,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «Наш - Добробут», звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за утримання будинку.

Згідно ч. 1ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

У постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 638/1988/17 Верховний Суд зазначив, що житлово-комунальні послуги надаються за місцем знаходження нерухомого майна, а тому позови про стягнення заборгованості з їх оплати повинні пред`являтися за місцем знаходження цього майна за правилами виключної підсудності.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 07 липня 2020 року у справі № 910/10647/18 вказала на те, що виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

У постанові від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18 Велика Палата Верховного Суду зробила висновок про те, що словосполучення "з приводу нерухомого майна" необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення. Тому до спорів, предметом яких є стягнення заборгованості, яка виникла внаслідок невиконання зобов`язань за договором, який укладений щодо користування нерухомим майном, поширюються норми про виключну підсудність.

Вказана позовна заява подана з додержанням вимог ст. ст.175, 177 ЦПК України та підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області.

Підстав для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження у справі, визначених ст.ст. 185,186 ЦПК України, не встановлено, а тому позовну заяву слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

Позивач, ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НАШДОБРОБУТ.», код за , адреса: 88000, Україна, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Загорська, буд. 23/30.

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , остання відома адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .

Вжитими судом заходами відповідно до ч.6 ст. 187 ЦПК України, встановити зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача по справі не надалось можливим.

Відповідно до ч.10 ст.187 ЦПК України, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до ч.ч.2,4, 6 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Відповідно до частини четвертої вказаної норми в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що спрощене позовне провадження застосовується для розгляду малозначних справ, крім справ передбачених частиною четвертою статті 274 ЦПК України.

Відповідно до положень ч.5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Приймаючи до уваги значення справи для сторін, категорію та складність справи, ціну позову, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін справи, вважаю, що даний спір можна віднести до справ незначної складності та не належить до винятків із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

За таких обставин, справу слід розглянути в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Разом із заявою представником позивача подано клопотання про витребування доказів.

Так, у клопотанні вказано на те, що оскільки по даній справі суду необхідно надати відомості про реєстраційний номер облікової картки платника податків, серію та номер паспорта, дату та місце народження відповідача ОСОБА_1 , та що такі відомості знаходяться у Приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Наталії Методіївни, оскільки цим нотаріусом було посвідчено договір купівлі-продажу квартири серія та номер: 2053, виданий 14.09.2019, на підставі якого відповідач ОСОБА_2 отримав у власність квартиру за адресою : АДРЕСА_2 .

Представник зазначає, що самостійно отримати такі відомості позивач не має можливості оскільки позивач не був учасником вищезазначеного правочину, це є відомості про особу, тобто конфіденційною інформацією, а також нотаріальною таємницею. При цьому вказує на те, що на адвокатський запит відмовлено в наданні інформації. На підставі викладеного, у відповідності до ст.84 ЦПК України, представник просить: Витребувати у Приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Наталії Методіївни, адреса: Закарпатська обл., Ужгородський р., м. Ужгород, 88000, пл. Шандора Петефі №25/8, e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 , інформацію про реєстраційний номер облікової картки платника податків, номер і серію паспорта, а також дату та місце народження ОСОБА_1 , який був учасником правочину - договору купівлі-продажу квартири серія та номер: 2053, виданий 14.09.2019

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 116 ЦПК України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

В силу положень ч.1 ст. 81 ЦПК України,кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно ч. 2 ст.78 ЦПК України, яка регламентує допустимість доказів, установлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 84 ЦПК України, у клопотанні про витребування доказів має бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд констатує, що клопотання про витребування доказів містить підтвердження того, що позивач звертався із відповідним запитом до приватного нотаріуса та йому у наданні запитуваної інформації відмовлено.

Положеннями ст. 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

На підставі викладеного, суд вважає, що клопотання підлягаю до задоволення, та відповідно у приватного нотаріуса необхідно витребувати вказані в клопотанні відомості.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.19,81,84, 175, 177, 187, 274, 277, 279 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Наш - Добробут» від імені та в інтересах якого діє представник, адвокат Козар Михайло Володимирович до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за утримання будинку.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Судове засідання призначити на 09 год. 20 хв., 08.10.2025 року.

Виклик відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Клопотання позивача про витребування доказів задовольнити:

Витребувати у Приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Наталії Методіївни, адреса : Закарпатська обл., Ужгородський р., м. Ужгород, 88000, пл. Шандора Петефі №25/8, e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 , інформацію про реєстраційний номер облікової картки платника податків, номер і серію паспорта, а також дату та місце народження ОСОБА_1 , який був учасником правочину - договору купівлі-продажу квартири серія та номер: 2053, виданий 14.09.2019.

Копію ухвали направити для виконання приватному нотаріусу Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Наталії Методіївни, адреса : Закарпатська обл., Ужгородський р., м. Ужгород, 88000, пл. Шандора Петефі №25/8, e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

Роз`яснити, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

При неможливості надати докази взагалі або у встановлений судом строк, повідомити суд про причини неможливості їх надання протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали.

Попередити про те, що в разі ненадання зазначених доказів або неповідомлення суду про неможливість їх подання на підставі ст.ст. 146, 148 ЦПК України можуть бути застосовані заходи процесуального примусу у виді тимчасового вилучення доказів для дослідження судом та штрафу.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Роз`яснити, що докази мають бути направлені безпосередньо до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у строк до 08.10.2025.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позов з дня вручення цієї ухвали. У зазначений строк відповідач має право надіслати: суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов. До відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами третьою п`ятою статті 178 ЦПК України. Копія відповіді на відзив повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) такої до суду.

Відповідач має право подати заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. До заперечення застосовуються правила, встановлені частинами третьою п`ятою статті 178 ЦПК України. Копія заперечень повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) такої до суду.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої п.2 ч.2 та ч.ч.3, 4 ст. 49 ЦПК України, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Суд не приймає відмови від позову, зменшення розміру позовних вимог, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені ЦПК України.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслати особам, які беруть участь у справі. Одночасно, з копією ухвали відповідачу надіслати копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається https://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош