У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

Справа № 126/2220/25

Провадження № 2/126/1272/2025

"01" жовтня 2025 р. м. Бершадь

Суддя Бершадського районного суду Вінницької області Губко В. І.

ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в суд з даним позовом, в якому просить встановити факт, що вона прийняла спадщину після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном та визнати за нею, як за спадкоємцем першої черги за законом, після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований в АДРЕСА_1 .

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, виходячи із наступного.

Відповідно до п.4, 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів.

Згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленному цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Відповідно до абз.2 п.24 вказаної Постанови відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

У постанові Верховного Суду від 18 грудня 2019 року в справі № 265/6868/16-ц (провадження № 61-34234св18) зроблено висновок про те, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку його відсутності, усунення від права на спадкування, неприйняття ним спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування.

У цій справі предметом спору є встановлення факту прийняття спадщини та визнання за позивачем в порядку спадкування за законом після смерті тата права власності на житловий будинок.

Відповідачами за цим позовом ОСОБА_1 визначила своїх сестер ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , однак зі змісту позовної заяви та долучених матеріалів вбачається, що останні спадщину після смерті батька не прийняли, спадкова справа не заводилася.

А тому, із позовної заяви неможливо встановити якими діями саме відповідачі не визнають, порушують, чи оспорють права на спадкування позивача.

Таким чином, позивачу необхідно вказати належного відповідача у даній справі, обґрунтувавши свої позовні вимоги до нього.

Крім того, позивач жодним чином не обгрунтовує позовні вимоги про визнання права власності на житловий будинок після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Не зазначає обставини, які перешкоджають, у разі встановлення факту прийняття спадщини, отримати в нотаріуса свідоцтво про право на спадщину за законом.

Також, в порушення п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позивач не зазначає жодних доказів на підтвердження обставин викладених в позовній заяві, зокрема вступ в управління та володіння спадковим майном.

Згідно із ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем пред`явлено дві вимоги немайнового характеру, а саме:

1)про встановлення факту, що має юридичне значення

2)визнання права власності на спадкове майно

Частиною 1ст.4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із положеннями абз.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За змістом п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 01 січня 2025 року встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 3028 грн. 00 коп.

З огляду на викладене з 01.01.2025 року за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1211 грн. 20 коп.

Позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 1816,70 грн., тобто недоплачена сума судового збору становить 605,60 грн.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, з огляду на вищезазначене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Надати позивачу строк, не більше десяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали, для виправлення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В. І. Губко