Провадження №2-з/752/204/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2025 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кокошко О.Б., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Вітер В`ячеслав Миколайович в інтересах ОСОБА_1 за допомогою модуля Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Воловиченко Віталій Валерійович про витребування майна із чужого незаконного володіння. Вказані позовні вимоги заявлені позивачем щодо квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Одночасно із позовною заявою адвокат Вітер В.М. подав до суду заяву про забезпечення позову шляхом:

- накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка на даний час належить ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 26.06.2025, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Воловиченко В.В. та зареєстрованого в реєстрі №1496;

- заборонити ОСОБА_2 вчиняти будь-які нотаріальні дії щодо вказаної квартири;

- заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам, особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, в тому числі нотаріусам, вчиняти будь-які реєстраційні дії, здійснювати проведення державної реєстрації будь-яких прав та/або їх обтяжень, заборонити вносити будь-які записи до державного реєстру речових прав на нерухоме майно, зміни до таких записів (реєстрацію права власності скасування реєстрації права власності та інших речових прав) щодо вказаної квартири.

Позивач зазначає, що вона звернулася до суду із вказаною позовною заявою. Предметом спору є витребування вказаної квартири із чужого незаконного володіння. Вона є власником вказаної квартири та тривалий час не перебувала на території України. Їй стало відомо про продаж її квартири відповідачу ОСОБА_2 за договором купівлі-продажу за відсутності власника майна на підставі підроблених документів. Вона звернулася до ГУНП у м. Києві із заявою про вчинення злочину, оскільки у вказаних діях наявні ознаки злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Наразі триває досудове розслідування у кримінальному провадженні за її заявою про вчинення злочину. Отже, вказана квартира вибула із її володіння поза її волею на підставі підроблених документів. На її думку, наявна реальна загроза відчуження вказаної квартири на користь третіх осіб, у тому числі шляхом укладення правочинів, спрямованих на зміну власника, обтяження майна чи передачу його в користування іншим особам. Своєчасне невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити захист чи зробити взагалі неможливим виконання рішення суду, чим порушить права і законні інтереси позивача. На думку позивача, відсутні підстави для застосування зустрічного забезпечення. Просила застосувати заходи забезпечення позову та задовольнити заяву.

На підставі положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд вважає за необхідне розглянути вказану заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Перевіривши заяву та додані до неї документи, суд вважає, що вона підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 6, 8 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Воловиченко Віталій Валерійович про витребування майна із чужого незаконного володіння. Вказані позовні вимоги заявлені позивачем щодо квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

На теперішній час позивач має обґрунтовані підстави вважати, що відповідач може вчинити дії, спрямовані на істотне ускладнення чи унеможливлення виконання майбутнього рішення суду.

Відповідно до копії договору купівлі-продажу квартири від 30.11.2011, копії витягу з державного реєстру правочинів від 30.11.2011 №10721230 та копії витягу про державну реєстрації прав від 06.12.201 №32358513 ОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з копією заяви від 06.08.2025 та копією витягу з ЄРДР від 11.08.2025 ОСОБА_1 звернулася із заявою про вчинення злочину за ч. 4 ст. 190 КК України за фактом заволодіння належною їй квартирою шахрайським шляхом.

Відповідно до копії витягу з реєстрів від 29.08.2025 №441407388 ОСОБА_2 на праві власності належить квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18, зазначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

За таких обставин, дослідивши матеріали справи та доводи позивача, викладені у заяві про забезпечення позову, з`ясувавши обсяг позовних вимог, відповідність видам забезпечення позову, які просить застосувати позивач, позовним вимогам, пересвідчившись в тому, що між сторонами дійсно виник спір та невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких вона звернулася до суду, суд вважає за необхідне для забезпечення позовних вимог позивача задовольнити частково заяву та накласти арешт на вказану квартиру, яка належить на праві власності відповідачу ОСОБА_2 .

Водночас суд вважає, що заходи забезпечення позову шляхом заборони відповідачу та іншим органам, особам вчиняти будь-які нотаріальні та реєстраційні дії щодо вказаного об`єкту нерухомого майна, не підлягають окремому задоволенню, виходячи з наступного.

Зі змісту заяви вбачається, що позивач просить застосувати декілька видів забезпечення її позову - арешт вказаної квартири та встановлення відповідних заборон щодо вказаної квартири, що, на думку суду, не є необхідним і співмірним, оскільки арешт майна, сам по собі включає заборону відчуження вказаного майна, а тому, відсутні підстави для застосування заходів забезпечення позову як заборона вчиняти нотаріальні та реєстраційні дії щодо вказаного майна.

Таким чином, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню, оскільки накладення арешту на вказану квартиру повною мірою забезпечить та відповідатиме меті забезпечення позову та принципам розумності та співрозмірності, та є достатньою мірою гарантування досягнення дієвості такого заходу забезпечення у вказаному спорі.

Водночас, станом на час розгляду судом заяви про забезпечення позову у суду відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення, згідно з частиною третьою статті 154 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 149-153, 258-261, 353-355 ЦПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_2 , до набрання законної сили судовим рішенням у справі №752/22876/25.

Відмовити у задоволенні решти вимог заяви.

Копію ухвали про забезпечення позову надіслати учасникам справи для відома, а уповноваженій особі для вжиття відповідних заходів.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом та строк пред`явлення її до виконання на підставі ст. 12 Закону України «Про виконавче провадження» становить 3 роки.

Стягувач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 .

Боржник: ОСОБА_2 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_3 , місцезнаходження майна: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Ухвала складена 23.09.2025.

Суддя О. Б. Кокошко