Справа № 536/378/25
Провадження № 2/536/550/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2025 року Кременчуцький районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Баранської Ж.О., за участю секретаря судових засідань Пальчик К.О., за участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача адвоката Гольдінова Ю.Л., представника відповідача адвоката Бордюг С.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кременчуці за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «АвтоКраз» про визнання протиправними та скасування наказів про оголошення догани,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, де просить ухвалити рішення, яким визнати протиправним та скасувати пункт 3 наказу генерального директора АТ «АвтоКраз» від 09 листопада 2024 року № 858-п про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді догани, а також визнати протиправним та скасувати пункт 4 наказу генерального директора АТ «АвтоКраз» від 10 грудня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді догани.

Позовні вимоги мотивовані наступним. Так, ОСОБА_1 працює в АТ «АвтоКраз» на посаді начальника ремонтно-механічного цеху відділу ремонту та обслуговування обладнання (РМЦ ВР та ОО). У своїй роботі позивач керується посадовою інструкцією та Правилами внутрішнього трудового розпорядку, а також іншими нормативними документами, що видані роботодавцем. 09 листопада 2024 року відповідачем видано наказ № 858-п, пунктом 3 якого позивачу оголошено догану, як зазначено в наказі за недотримання статті 147-1 КЗпП, пункту 4.1 посадової інструкції та невиконання п. 4.6 Правил внутрішнього трудового розпорядку та низький контроль за підлеглими в частині виконання своїх обов`язків, що призвело до перевищення своїх посадових обов`язків. Як на думку позивача, його притягнуто до дисциплінарної відповідальності незаконно, оскільки в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку, а саме, невиконання чи неналежне виконання працівником з його вини обов`язків, покладених на нього законодавством, колективним договором, трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Разом з тим, у трудовому законодавстві відсутня відповідальність за виконання роботи чи завдання, які не передбачені посадовою інструкцією, а також за перевищення посадових обов`язків.

Так, оскаржуваним пунктом наказу позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за фактом надання ним вказівки на виготовлення у письмовому вигляді проекту розпорядження про притягнення енергетика цеху Донового до дисциплінарної відповідальності, підписання позивачем такого розпорядження та передання його для подальшого погодження уповноваженими особами підприємства, після чого таке розпорядження мало набути чинності та могло бути реалізоване і потягти за собою певні наслідки. При цьому, як зауважив позивач, ним було надано вказівку на написання саме проекту розпорядження за усним розпорядження свого керівника начальника відділу ремонту та обслуговування ОСОБА_2 і такий проект міг набути чинності виключно після проходження процедури погодження. Однак, уповноваженими особами підприємства не було погоджено цей проект, він не потягнув жодних негативних наслідків, а тому в діях позивача відсутня така ознака дисциплінарного проступку, як протиправність, відсутні негативні наслідки.

Також, в оскаржуваному пункті наказу вказано про невиконання позивачем пункту 4.6 Правил внутрішнього трудового розпорядку, проте у діючих на підприємстві Правилах внутрішнього трудового розпорядку взагалі такий пункт відсутній.

Окрім того, наказом № 974-п ОСОБА_1 оголошено догану за невиконання пунктів 2.24 та 4.4 Посадової інструкції у частині забезпечення збереження матеріальних цінностей та в частині недопущення заподіяння матеріального збитку підприємству, порушення пункту 3.1.15 Правил внутрішнього трудового розпорядку у частині неповідомлення керівництву підприємства, а також службі безпеки інформації про використання матеріальних цінностей не за призначенням, або з порушенням нормативних актів підприємства, що призвело до розукомлектування та нестачі обладнання підприємства, яке відноситься до основних засобів. Так, в акті службового розслідування від 02.12.2024 року, на підставі якого видано вказаний вище наказ, вказано про факт виявлення під час проведення інвентаризації некомплектності п`яти верстатів, комісія, розглянувши акти інвентаризації за 2019-2024 припустила, що саме в цей період відбулось розукомплектування верстатів. Також комісією зроблено висновок, що у період з 30.10.2019 року по 2023 рік до недостачі основних засобів додалось ще 39 одиниць обладнання.

При цьому, позивач у своєму позові наполягав, що п`ять верстатів в РМЦ були розукомплектовані до 2019 року, оскільки на час початку роботи позивача на посаді начальника цеху з 2019 року, вже були у несправному стані, не працювали, за ними не закріплювались працівники, тощо. Окрім того, дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем не пізніше 1 місяця з дня виявлення проступку, але не пізніше 6 місяців від дня його вчинення. Очевидним є факт, що станом на грудень 2024 року минуло більше 6 місяців з дня, коли було розукомплектовано верстати та інші одиниці обладнання, що мало місце, як встановлено актом службового розслідування, у період часу з 01 жовтня 2019 року по 2023 рік. Отже, як на думку позивача, його притягнуто до дисциплінарної відповідальності після спливу строку притягнення, що є самостійною підставою для визнання незаконним та скасування наказу № 974-п. Також, оскаржуваний наказ у частині, що стосується позивача, побудований на припущеннях, які висловлені в акті службового розслідування. Окрім того, ані в акті ані в наказі не зазначено, в чому саме полягало розукомплектування верстатів, не вказано яку саме матеріальну шкоду було заподіяно підприємству, що саме позивачем не було зроблено для забезпечення схоронності матеріальних цінностей.

10 лютого 2025 року суддею постановлено ухвалу про прийняття до розгляду та відкриття спрощеного провадження по справі.

06 березня 2025 року на адресу суду надійшов відзив представника відповідача на позовну заяву, де останній просить повністю відмовити у задоволенні позову, посилаючись на наступне. Так, щодо наказу № 858-п представник відповідача вказав, що першопричиною оголошення догани позивачу було винесення останнім неправомірного та протиправного внутрішнього розпорядчого документу розпорядження № 93-31 від 02.10.2024 року, яке затверджене позивачем, та яким оголошено догану і позбавлено 100 % всіх видів заохочувальних виплат за вересень 2024 року. Проте, посадовою інструкцією чи іншими документами не визначено право ОСОБА_1 оголошувати дисциплінарні стягнення працівникам, а згідно посадової інструкції позивач має право лише вносити пропозиції керівництву щодо заохочення працівників чи накладення на них дисциплінарних стягнень, а не накладення такого стягнення самостійно. Також, накладення дисциплінарного стягнення на товаристві проводиться шляхом винесення наказу по підприємству, а не розпорядженням усередині структурного підрозділу. Також, правилами внутрішнього трудового розпорядку передбачено обов`язок у випадку виникнення нестандартної ситуації повідомляти керівництво, службу безпеки, службу охорони праці та відділ кадрів. У даному випадку позивач та інші учасники сварки фактично приховали ситуацію, що склалась та самостійно прийняли управлінські рішення.

Також, неправильним є трактування позивачем порядку введення в дію розпорядчого документа, зокрема складеного позивачем розпорядження, оскільки за загальним правилом, документ спочатку проходить стадію погодження, а потім підписується керівником, тим самим документ вводиться в дію, а не навпаки. По суті, за фактом виявлення порушення трудової дисципліни з боку іншого працівника ОСОБА_1 мав би відсторонити такого працівника від виконання завдань та внести керівникові пропозицію про притягнення такого працівника до відповідальності. За таких обставин, як на думку представника відповідача, в діях ОСОБА_1 наявні факт неналежного виконання посадових обов`язків, факт перевищення службових повноважень; вина, оскільки у своїх поясненнях та позовній заяві позивач не оспорює, що ним умисно було вчинено дію з винесення неправомірної догани; причинний зв`язок між діями позивача та наслідками. Також представник відповідача вказав, що складене та підписане ОСОБА_1 розпорядження є нікчемним за своєю правовою природою, воно не зареєстроване та не уведене в дію, а тому не потребує скасування. Також, щодо формулювань, використаних у резолютивній частині наказу № 858-п та зазначення невідповідного пункту Правил внутрішнього трудового розпорядку, то таке зазначення є нічим іншим, як технічною опискою.

Щодо доводів позивача стосовно наказу № 974-п, представник відповідача вказав, що згідно положень посадової інструкції ОСОБА_1 до його обов`язків входить забезпечення збереження матеріальних цінностей. У 2019 році під час вступу ОСОБА_3 на посаду у ході перевірки не визначено некомплектність будь-яких верстатів в РМЦ. Натомість згідно матеріалів позачергової інвентаризації дорогоцінних металів у складі основних засобів встановлено некомплектність основних засобів у РМЦ, а саме, часткову відсутність електричної частини у чотирьох верстатах, та перебування комплектуючих з одного верстата на збереженні у відділі ремонту верстатів з ЧПК. Посилання позивача на той факт, що вказані верстати були розукомлектовані ще до 2019 року не відповідають дійсності, оскільки згідно матеріалів інвентаризації за 2019 рік не було встановлено некомплектності верстатів, письмове пояснення ОСОБА_1 щодо некомплектності верстатів, яке ним надано до матеріалів позову, та яке нібито було подане позивачем керівництву з інформування про некомплектність верстатів, не містить ані вхідного номеру, ані візи генерального директора, а відтак таке пояснення не можна вважати таким, що належним чином подано керівництву. Також, під час засідання робочої інвентаризаційної комісії по РМЦ ВР та ОО, позивачем надавались відповідні пояснення, а тому йому достовірно відомо в чому саме полягала некомплектність верстатів.

Також представник відповідача вказав, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення є факт порушення трудової дисципліни невиконання або неналежне виконання особою обов`язків, а тому посилання позивача на незазначення у наказі та акті службового розслідування даних про розмір матеріального збитку не заслуговує на увагу.

Таким чином, як на думку представника відповідача, у даному випадку в діях ОСОБА_1 наявні факт неналежного виконання посадових обов`язків пряме порушення посадової інструкції; вина; причинний зв`язок між діями та наслідками бездіяльність відповідача призвела до втрати матеріальних цінностей.

Щодо строку накладення дисциплінарного стягнення, представник відповідача вказав, що факт розукомлектування був виявлений під час проведення службового розслідування у рамках інвентаризації дорогоцінних металів в обладнанні підприємства (протокол від 01.09.2024 року) , акт службового розслідування від 02.12.2024 року, а тому при виданні наказу № 974-п від 10.12.2024 року про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності строки, що передбачені трудовим законодавством не були порушені.

24 квітня 2025 року Кременчуцьким районним судом Полтавської області постановлено ухвалу, якою відмовлено в об`єднанні даної цивільної справи з цивільною справою № 536/613/25 за позовом ОСОБА_1 до АТ «АвтоКраз» про скасування наказу про звільнення та поновлення на роботі.

Позивач ОСОБА_1 в ході судового розгляду свої позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві, просив суд позов задовольнити.

Представник позивача адвокат Гольдінов Ю.Л. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, викладені у позові, просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позовну заяву, просив повністю відмовити у задоволенні позову.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши надані докази, приходить до наступних висновків.

09 листопада 2024 року генеральним директором ПрАТ «АвтоКраз» Носовим В. видано наказ за № 858-п, пунктом 3 якого за недотримання статті 147-1 КЗпП України, пункту 4.1 посадової інструкції, а також невиконання пункту 4.6 Правил внутрішнього трудового розпорядку та низький контроль за підлеглими в частині виконання їх обов`язків, що призвело до перевищення своїх посадових обов`язків оголошено догану начальнику ремонтно-механічного цеху відділу з ремонту та обслуговування обладнання ОСОБА_1 .

Як вбачається із зазначеного вище наказу, підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді догани стало наступне. 17 вересня 2024 року під час доповіді енергетика ремонтно-механічного цеху відділу ремонту та обслуговування обладнання (РМЦ ВРта ОО) ОСОБА_5 начальнику цеху Шевченку С.О. виник конфлікт з приводу неможливості вчасно і у повному обсязі виконати його розпорядження. Начальник РМЦ ОСОБА_1 ініціював та 02 жовтня 2024 року затвердив (підписав), а начальник ВРта ОО ОСОБА_6 погодив розпорядження про покарання (розпорядження № 93-31 від 02.10.2024), в якому енергетику ОСОБА_5 оголошено догану та позбавлено 100 % усіх видів заохочувальних виплат за вересень 2024 року за невиконання розпоряджень керівника.

Також, у описовій частині вказаного наказу зазначено, що на підставі наказу № 637 від 10.10.2024 року було проведено службове розслідування, за результатами якого складено Акт від 30.10.2024 року та комісією встановлено, що начальник ВРта ОО ОСОБА_6 та начальник РМЦ Шевченко С.О. перевищили свої посадові обов`язки, коли самовільно оголосили догану енергетику ОСОБА_5 без дотримання належної процедури та без повноважень на застосування дисциплінарного стягнення до працівників Товариства. Енергетик ОСОБА_5 порушив правила трудової дисципліни, а саме, не виконав прямі розпорядження безпосереднього керівника та вчинив образливі висловлювання в адресу колеги. З врахуванням того, що ОСОБА_1 було оголошено догану наказом № 565-п від 29.07.2024 року, яка не знята, тобто було повторно порушено трудову дисципліну, останньому було оголошено догану.

Згідно акта службового розслідування щодо неправомірного притягнення до дисциплінарної відповідальності енергетика РМЦ А.Донового, який складено 23 жовтня 2024 року, комісією в ході службового розслідування було встановлено, що 17 вересня 2024 року між начальником РМЦ ОСОБА_1 та енергетиком РМЦ ОСОБА_5 , під час виконання ними робочих обов`язків, виник конфлікт. Доновий ОСОБА_7 доповів ОСОБА_1 про неможливість вчасно і у повному обсязі виконати його розпорядження. Під час цієї доповіді ОСОБА_5 та ОСОБА_1 у службовому кабінеті ремонтно-механічного цеху почали висловлювати образливі вирази на адресу один одного, про що не було повідомлено відділ кадрів, службу безпеки та адміністрацію підприємства. Також службовим розслідуванням встановлено, що 02.10.2024 року начальник РМЦ ОСОБА_1 дав усну вказівку розподілювачу робіт РМЦ ОСОБА_8 підготувати розпорядження по РМЦ щодо оголошення енергетику РМЦ ОСОБА_5 догани та позбавлення його 100 % всіх видів заохочувальних виплат за вересень 2024 року, розпорядження було підписане ОСОБА_1 та погоджене начальником ВР та ОО ОСОБА_6 , у подальшому після реєстрації розпорядження в канцелярії підприємства його направлено директору з управління персоналом та побуту ОСОБА_9 , яка, виявивши невідповідність розпорядження чинному законодавству та внутрішнім нормативним актам підприємства, направила генеральному директору підприємства службову записку з проханням ініціювати службове розслідування

Отже, як встановлено судом, позивачу ОСОБА_1 було оголошено догану за фактом надання вказівки на підготування, а також підписання розпорядження про притягнення свого підлеглого енергетика РМЦ ОСОБА_5 до дисциплінарної відповідальності у виді догани з позбавленням останнього заохочувальних виплат.

Судом досліджено в судовому засіданні копію розпорядження по ремонто-механічному цеху ВР та ОО за № 93-31 від 02 жовтня 2024 року, яке, як достовірно встановлено в судовому засіданні, було надруковане в письмовому вигляді за вказівкою ОСОБА_1 .. Дане розпорядження містить підпис ОСОБА_1 , міститься відмітка про його погодження начальником ВР та ОО ОСОБА_10 , про що міститься підпис останнього, також у розпорядженні міститься підпис ОСОБА_11 про ознайомлення зі змістом розпорядження.

Статтею 139 КЗпП України встановлено, що працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

За частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника (частина перша статті 147-1 КЗпП України).

Відповідно до статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебуванням його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Також, у відповідності до пункту 3.3 Посадової інструкції начальника ремонто-механічного цеху Відділу з ремонту та обслуговування обладнання ПрАТ «АвтоКраз», затвердженої 23.10.2023 року директором з управління персоналом та побуту Н.Маковєєвою, начальник ремонто-механічного цеху відділу з ремонту та обслуговування обладнання має право, зокрема, вносити пропозиції керівникові щодо заохочення працівників або про накладення на них дисциплінарного стягнення за упущення в роботі, за порушення правил внутрішнього трудового розпорядку.

Таким чином, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду начальника РМЦ Відділу ремонту та обслуговування обладнання в АТ «АвтоКраз», в силу положень статті 148 КЗпП України не є особою, яка уповноважена на застосування дисциплінарного стягнення до працівника, а згідно посадової інструкції наділений правом виключно внесення пропозицій керівництву щодо накладення дисциплінарного стягнення на працівників.

З урахуванням викладеного, вказане вище розпорядження № 93-31, яке підписане ОСОБА_3 , за своєю правовою природою є нікчемним, а отже не потягнуло і не могло потягнути за собою жодних правових наслідків.

Окрім того, відповідно до наказу генерального директора ПрАТ «АвтоКраз» № 114 від 15 травня 2023 року, починаючи з 22.05.2023 року усі внутрішні розпорядження та інструкції, погоджуються працівниками виключно через електронну систему «1С Документообіг».

Як пояснив в судовому засіданні позивач ОСОБА_1 і даний факт не заперечував представник відповідача, позивач, обіймаючи посаду начальника ремонтно-механічного цеху, не наділений був будь-якими функціональними правами доступу до вказаної вище електронної системи діловодства на підприємстві щодо внесення та погодження документів, зокрема, про притягнення працівників до дисциплінарної відповідальності.

Також представником відповідача в судовому засіданні підтверджено той факт, що і видане ОСОБА_1 розпорядження про покарання енергетика ОСОБА_11 не сформовано у встановленому порядку засобами електронної системи документообігу, не проходило у вказаній системі реєстрацію та будь-яких погоджень.

Аналізуючи дії ОСОБА_1 , які стали підставою для притягнення його роботодавцем до дисциплінарної відповідальності, суд приходить до висновку про невірність кваліфікації роботодавцем дій ОСОБА_1 як неналежне виконання посадових обов`язків, оскільки такі дії є перевищенням наданих за посадою повноважень.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2024 року у справі № 607/9072/22 виклав висновок про те, що «ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни».

Як вбачається з Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ «АвтоКраз», що затверджені Наглядовою Радою згідно протоколу № 6 від 14.08.2018 року, у них взагалі відсутній пункт 4.6, про порушення якого ОСОБА_1 зазначено у наказі № 858-п, яким притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про недоведеність роботодавцем факту винного невиконання чи неналежного виконання ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків, а також настання внаслідок його дій чи бездіяльності будь-яких шкідливих чи несприятливих наслідків, як власне і причинного зв`язку між такою дією чи бездіяльністю і шкідливим наслідками, у зв`язку з чим приходить до висновку про недоведеність в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, і за викладених обставин, є протиправним притягнення його за вказані дії до дисциплінарної відповідальності.

Щодо оскаржуваного позивачем пункту наказу № 974-п від 10 грудня 2024 року, судом встановлено наступне.

Згідно пункту 4 наказу генерального директора АТ «АвтоКраз» Носова В. за № 974-п від 10 грудня 2024 року, за невиконання пункту 2.24 Посадової інструкції в частині забезпечення збереження матеріальних цінностей, за порушення пункту 3.1.15 Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ «АвтоКраз» в частині неповідомлення керівництву підприємства, а також Службі безпеки підприємства інформації про використання матеріальних цінностей не за призначенням або з порушенням нормативних актів підприємства, що призвело до розукомлектування та нестачі обладнання підприємства, яке відноситься до основних засобів, а також керуючись пунктом 4.4 Посадової інструкції в частині недопущення заподіяння матеріального збитку підприємству, начальнику ремонтно-механічного цеху ОСОБА_1 оголошено догану.

Як вбачається зі змісту вказаного вище наказу, з 01.09.2024 року по 15.09.2024 року проводилась позачергова інвентаризація дорогоцінних металів, що відносяться до основних засобів, у ремонтно-механічному цеху, рамно-кузовному цеху та цеху шасі, під час якої виявлені порушення проведення інвентаризації основних засобів, а також викривлення інформації про наявність та комплектність обладнання. У подальшому, в ході проведення службового розслідування, встановлено, що, зокрема, ОСОБА_1 , порушив вимоги нормативно-правових актів підприємства (посадова інструкція, правила внутрішнього трудового розпорядку), чим спричинив матеріальні збитки підприємству.

Як вбачається з інвентаризаційного опису, який складено станом на 30 вересня 2019 року в ПрАТ «АвтоКраз», у ньому містяться відмітки про фактичну наявність (шляхом проставлення відмітки «1» у відповідній графі опису) зокрема, верстата поперечно-строгального 7е35 інв. № 27346; верстата поперечно-строгального 7е35 інв. № 27758; верстата токарно-гвинторізного 16к-20 інв. № 728347; верстата вертикально-фрезерного 5040а інв. № 729946; верстата токарно-гвинторізного 75-02а інв. № 729987.

Суд зауважує, що у вказаному вище інвентаризаційному описі містяться відмітки виключно щодо фактичної наявності основних засобів, зокрема вказаних вище верстатів, при цьому жодних відміток щодо повної комплектності чи некомплектності зазначених верстатів вказаний опис не містить.

Згідно інвентаризаційного опису основних засобів по ремонтно-механічному цеху ПрАТ «АвтоКраз» станом на 31.10.2024 року, у ньому містяться відмітки про фактичну наявність (шляхом проставлення відмітки «1» у відповідній графі опису) зокрема, верстата поперечно-строгального 7е35 інв. № 27346; верстата поперечно-строгального 7е35 інв. № 27758; верстата токарно-гвинторізного 16к-20 інв. № 728347; верстата вертикально-фрезерного 5040а інв. № 729946; верстата токарно-гвинторізного 75-02а інв. № 729987.

Аналогічні відомості про фактичну наявність вказаних вище верстатів відображено в інвентаризаційному описі основних засобів при проведенні інвентаризації дорогоцінних металів станом на 01.11.2024 року.

Згідно протоколу засідання інвентаризаційної комісії з розгляду результатів інвентаризації дорогоцінних металів у складі основних засобів в окремих підрозділах ПрАТ «АвтоКраз» станом на 01.09.2024 року, при розгляді результатів інвентаризації встановлено у ремонто-механічному цеху некомплектність основних засобів, а саме, часткова відсутність комплектації електричної частини у верстаті поперечно-строгальному 7Е35 інв. № 27346, верстаті поперечно - строгальному 7Е35 інв. № 27758, верстаті токарно-гвинторізному ТС-75-02а інв. № 729987, верстаті токарно-гвинторізному 16К-20М інв. № 728347, верстаті вертикально-фрезерному 5040а інв. № 729946.

Аналогічні відомості щодо часткової відсутності комплектації електричної частини вказаних вище п`яти верстатів відображені також у протоколі засідання робочої інвентаризаційної комісії по РМЦ ВР та ОО з інвентаризації дорогоцінних металів у складі основних засобів на 09.09.2024 року.

Відповідно до акта службового розслідування стосовно виявленої недостачі та некомплектності обладнання під час проведення інвентаризації дорогоцінних металів, складеного 27 листопада 2024 року, комісія вказала, що можна припустити, що в період з 30.10.2019 року по 2024 рік у ремонтно-механічному цеху, під керуванням начальника цеху ОСОБА_1 було розукомплектоване обладнання, а саме:

- Верстат поперечно-строгальний 7Е35 інв.№ 27346;

- Верстат поперечно-строгальний 7Е35 інв. № 27758;

- Верстат токарно-гвинторізний 16К-20М інв.№ 728347;

- Верстат токарно-гвинторізний ТС-75-02а інв. № 729987;

- Верстат вертикально-фрезерний 5040а інв. № 729946.

В акті службового розслідування комісія також вказала, що з урахуванням протоколу засідання робочої інвентаризаційної комісії по РМЦ ВР та ОО з інвентаризації дорогоцінних металів станом на 09.09.2024 року та протоколу засідання інвентаризаційної комісії з розгляду результатів інвентаризації дорогоцінних металів в окремих підрозділах підприємства, проглядається приховування інформації від керівництва з боку начальника РМЦ Шевченка С.О. в частині невідображення в інвентаризаційних документах за 2019, 2022, 2023 роки інформації про розукомплектування 5-ти вищезазначених верстатів.

Суд зауважує, що «фактична наявність» як це відображено у інвентаризаційному описі, та «некомплектність», як це зазначено у протоколі інвентаризаційної комісії, є різними понятійними категоріями та мають різне смислове навантаження, а тому некоректним є ототожнення таких понять, як це здійснено інвентаризаційною комісією та комісією з проведення службового розслідування.

З урахуванням викладеного, інвентаризаційний опис основних засобів станом на 2019 рік, суд оцінює критично та вважає недостатнім доказом на підтвердження саме повної комплектності вказаних у акті службового розслідування п`яти верстатів, оскільки, як зазначалось вище, вказаний опис містить відмітки виключно щодо фактичної наявності верстатів самих по собі, що не є тотожними поняттями з їх повною комплектністю.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_1 на ім`я генерального директора ПрАТ «АвтоКраз» з приводу виявленої некомлектності верстатів згідно переліку, останній пояснив, що станом на момент його призначення на посаду начальника РМЦ в 2019 році, зазначене обладнання вже було некомплектне та перебувало в неробочому стані, в роботі не використовувалось.

Згідно письмових пояснень заступника начальника РМЦ ОСОБА_12 від 14.10.2024 року, остання пояснила, що працює на посаді заступника начальника РМЦ починаючи з 2021 року, щодо розкомплектований п`яти верстатів, пояснила, що у якому році працювало вказане обладнання вона не пам`ятає, під час її перебування на посаді вказівок про розукомлектування вказаних верстатів ніхто не надавав.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_13 пояснила, що вона працювала в ремонто-механічному цеху в ПрАТ «АвтоКраз» на посаді майстра в період часу з 1999 року до лютого 2019 року. В цеху, де працювала свідок були встановлені різні верстати, серед яких декілька було непрацюючих. На цих верстатах працівники не працювали, свідку відомо, що з непрацюючих верстатів, у разі необхідності демонтувались деякі деталі для їх встановлення на інші верстати, у разі поломки, для забезпечення їх подальшої роботи та неприпинення процесу виробництва. Також свідок пояснила, що після знімання деяких деталей з цих верстатів, їх було переставлено під стінку на території ремонтно-механічного цеху та за час роботи свідка на підприємстві ці станки не використовувались.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_14 пояснив, що він працював на підприємстві, починаючи з 1974 року на різних посадах, а з 2007 року по 2019 рік - по час виходу на пенсію, працював на посаді начальника ремонтно-механічного цеху. У період роботи свідка на посаді начальника РМЦ деякі верстати не працювали по декілька років, з них знімались деякі деталі, що були необхідні для заміни на працюючих верстатах. Також свідок пояснив, що декілька верстатів (поперечно-строгальні, токарно-гвинторізні, фрезерний, розточний) взагалі не були задіяні в процесі виробництва, крім того вони були розукомлектовані шляхом зняття з них деяких деталей, які були потрібні для ремонту працюючих верстатів. Ці непрацюючі верстати були відключені від електропостачання та були відставлені окремо від працюючих, однак перебували на території цеху.

Також, суд зауважує, що і в акті службового розслідування, який став підставою для винесення наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, комісією висловлено виключно припущення що саме в період з 30.10.2019 року по 2024 рік відбулось розукомплектування обладнання в ремонтно-механічному цеху та на підставі яких комісією зроблено висновок про імовірне приховування ОСОБА_1 інформації від керівництва про розукомплектування п`яти верстатів в підпорядкованому йому цеху.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про недоведення роботодавцем факту спричинення некомплектності основних засобів у період перебування позивача на посаді начальника цеху з 2019 року по 2024 рік, та як, наслідок заподіяння матеріальних збитків підприємству, що поставлено у провину ОСОБА_1 при кваліфікації його дій як дисциплінарного проступку.

Таким чином, з врахуванням викладеного вище, суд приходить до висновку, що відповідачем при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності не дотримано вимог трудового законодавства, у зв`язку з чим протиправним є пункт 4 оскаржуваного наказу генерального директора ПрАТ «АвтоКрАЗ» №974-п від 10.12.2024 року про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Враховуючи вище викладене, позовні вимоги позивача є обґрунтованими та доведеними, тому підлягають задоволенню в повному обсязі.

Оскільки позовні вимоги ОСОБА_1 судом задовольняються повністю, то з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого при подачі позову судового збору.

Керуючись статтями 5, 10, 13, 76, 77, 80, 81, 263, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «АвтоКраз» про визнання протиправними та скасування наказів про оголошення догани задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункт 3 наказу генерального директора Акціонерного товариства «АвтоКраз» від 09 листопада 2024 року № 858-п про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді догани.

Визнати протиправним та скасувати пункт 4 наказу генерального директора Акціонерного товариства «АвтоКраз» від 10 грудня 2024 року № 974-п про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді догани.

Стягнути з Акціонерного товариства «АвтоКрАЗ» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 2422, 00 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 ;

Відповідач АТ «АвтоКраз», .

Повне рішення складено 23 вересня 2025 року.

СуддяЖ. О. Баранська