Провадження № 2/204/4854/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 жовтня 2025 року суддя Чечелівського районного суду м. Дніпра Черкез Д.Л., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи без самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Фаст Лілія Дмитрівна, Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Галушка Оксана Володимирівна, про визнання недійсними правочинів, задоволення вимог іпотекодержателя, звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В:

06 жовтня 2025 року до суду через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява 07 жовтня 2025 року суддя Чечелівського районного суду м. Дніпра Черкез Д.Л., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи без самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Фаст Лілія Дмитрівна, Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Галушка Оксана Володимирівна, про визнання недійсними правочинів, задоволення вимог іпотекодержателя, звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами вважаю, що вона подана з порушенням приписів ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Приписами ч.ч. 5-8 ст. 43 ЦПК України визначено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Як вже було зазначено вище, позивачем дану позовну заяву подано до суду через систему «Електронний суд», тобто в електронній формі. Однак, при цьому, не виконано вимоги ч. 1 ст. 177 та ст. 43 ЦПК України, та не додано до позовної заяви докази надсилання позивачем на адресу відповідача копії позовної заяви та копій всіх доданих до неї документів шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем у позовній заяві заявлено позовні вимоги майнового характеру про звернення стягнення на предмет іпотеки у рахунок погашення заборгованості за кредитним договором, а також чотири окремих вимог немайнового характеру про визнання трьох правочинів недійсними та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір справляється у розмірі одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028,00 грн.).

При цьому, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Отже, судовий збір за позовними вимогами немайнового характеру становить: 4 х 3 028,00 грн. = 12 112,00 грн. х 0,8 = 9 989,60 грн.

Судом встановлено, що позивачем при зверненні до суду з даним позовом оплачено судовий збір у розмірі 12 112,00 грн. Таким чином, позивачем у повному обсязі оплачені позовні вимоги немайнового характеру. Надлишок становить 2 422,40 грн. (12 112,00 грн. 9 989,60 грн. ).

Щодо позовних вимог майнового характеру суд виходить з наступного.

Звертаючись із позовом до суду, АТ КБ «Приватбанк» просить:

- Визнати за Акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» (01001, вул. Грушевського, 1Д, м. Київ, ) право іпотекодержателя на нерухоме майно за договором іпотеки № DNZ0GK00000062 від 22.02.2007 року, а саме: 1) нежитлове приміщення № 1 на 1 поверсі поз. 1-5, яке складається з: 1-комора, 2-приміщення, 3-підсобка, , 4-санвузол, 5-приміщення, загальною площею 127.3 кв.м., буд. 10. та в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_6 за кредитним договором № DNZ0GK00000062 від 22.02.2007 року у розмірі 62 026,93 дол США, звернути стягнення на нежитлове приміщення № 1 на 1 поверсі поз. 1-5, яке складається з: 1-комора, 2-приміщення, 3-підсобка, , 4-санвузол, 5-приміщення, загальною площею 127.3 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 020 шляхом продажу предмету іпотеки на електронних аукціонах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження" із встановленням початкової ціни продажу на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Отже, предметом позову у цій справі є звернення стягнення на предмет іпотеки у рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № DNZ0GK00000062 від 22.02.2007 року у розмірі 62 026,93 дол США.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Тобто, вимога про визнання права іпотекодержателя має майновий характер.

Задоволення судом позовної вимоги про визнання права іпотекодержателя надає позивачу можливість у майбутньому в разі порушення боржником основного зобов`язання, виконання якого забезпечено іпотекою, звернути стягнення на предмет іпотеки в судовому або позасудовому порядку, а наслідком такого звернення буде набуття іпотекодержателем майна - самого предмета іпотеки у разі передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки або грошових коштів у разі реалізації предмета іпотеки.

Позов про визнання права іпотекодержателя необхідно розглядати саме як вимогу майнового характеру, оскільки, визнавши за собою таке право, іпотекодержатель набуває легітимного очікування успішної реалізації своєї можливості отримати у власність майно (нерухоме майно або грошові кошти) для задоволення своїх майнових вимог до боржника за основним зобов`язанням, забезпеченим іпотекою.

Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Станом на 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір справляється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір із позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Однак, позивач у позовній заяві не визначив ціну позову зазначивши, що позов не містить вимог майнового характеру.

При цьому за позовними вимогами про звернення стягнення на предмет іпотеки позивач визначив ціну позову у розмірі вартості предмета іпотеки, визначену у договорі іпотеки у розмірі 116 150,00 грн., що становить вартість предмета іпотеки домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_1 , відповідно до договору іпотеки укладеного 22.02.2007 року, який посвідчено приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кучмій Н.В. та зареєстровано в реєстрі за номером 1056.

Водночас, з позовної заяви вбачається, що сума заборгованості за кредитним договором № DNZ0GK00000062 від 22.02.2007 року становить 62 026,93 дол США, що за офіційним курсом НБУ станом на час звернення до суду за 1 долар США 41,3406 грн., становить 2 564 230,50 грн.

При цьому, позивач звернувся до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки у рахунок погашення зазначеної вище суми кредитної заборгованості.

У постанові Верховного Суду від 21.08.2024 року по справі №203/2807/22 зазначено, що у справах про звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок кредитної заборгованості судовий збір обраховується із суми заборгованості, в рахунок якої позивач просить звернути стягнення.

Таким чином, за позовними вимогами майнового характеру розмір судового збору становить 38 463,45 грн. (2 564 230,50 грн. х 1,5 % = 38 463,45 грн.)

Враховуючи, що позивачем частково оплачено судовий збір у розмірі 2 422,40 грн., позивач, як юридична особа, з урахуванням визначеної судом ціни позову у розмірі 2 564 230,50 грн., має сплатити судовий збір у розмірі 28 832,84 грн., який розраховується наступним чином.

Ставка судового збору за звернення до суду - 36 041,05 грн. (38 463,45 - 2 422,40 грн. - часткова оплата).

Враховуючи звернення до суду через систему Електронний суд із застосуванням коефіцієнту 0,8 остаточний розмір становить 28 832,84 грн. (36 041,05 х 0,8 = 28 832,84 грн.)

Платіжні реквізити для перерахування судового збору:

«Отримувач коштів ГУК у Дн-кій обл/Чечел.р/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0004632, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу: *;101; ______ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа)».

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, вважаю за необхідне надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, з метою виконання вимог ст. 177 ЦПК України, а саме: надати суду докази надсилання позивачем на адресу відповідачыв копії позовної заяви та копій всіх доданих до неї документів шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення; сплатити судовий збір на розрахунковий рахунок суду у встановленому законом розмірі та надати суду оригінали відповідних документів, що підтверджують сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України,

У х в а л и В:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи без самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Фаст Лілія Дмитрівна, Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Галушка Оксана Володимирівна, про визнання недійсними правочинів, задоволення вимог іпотекодержателя, звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з моменту отримання копії ухвали.

У випадку не усунення недоліків у встановлений строк заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Л. Черкез