Справа № 182/971/25
Провадження № 2/0182/1095/2025
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

22.09.2025 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Рунчевої О.В.,

за участю секретаря Паламарчук П.Ю.,

розглянувши в м. Нікополі у відкритому підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , до Нікопольської територіальної громади в особі Нікопольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

18.02.2025 року представник позивача ОСОБА_2 звернувся до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи позовні вимоги наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який до дня смерті проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Після його смерті залишилось спадкове майно, яке складається з 2/3 частин квартири, розташованої за згаданою вище адресою. За життя на випадок своєї смерті ОСОБА_3 склав заповіт, яким все своє майно заповідав донці ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 померла, не встигнувши за життя звернутись до нотаріуса для прийняття спадщини за заповітом після смерті батька. А отже, спадкування повинно відбуватись за законом. Єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 за законом є його онук, тобто позивач по справі, який спадкує за правом представлення, оскільки його батько ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто ще до смерті ОСОБА_3 .

Позивач звернувся до приватного нотаріуса Апалькова Є.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті діда, але постановою від 08.01.2025 року йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини. ОСОБА_1 зазначає, що строк він пропустив з поважних причин, оскільки 24.02.2022 року на території України введено положення воєнного стану у зв`язку з повномасштабним вторгнення військ рф. В засобах масової інформації повідомлялось, що у зв`язку з введенням воєнного стану перебіг строків для вчинення юридично значущих дій призупиняється. З липня 2022 року Нікопольська територіальна громада внесена до переліку територій, де ведуться бойові дії. Нотаріальні та спадкові реєстри не працювали. Позивач, рятуючи своє життя, був вимушений переїхати до м. Кривого Рогу, де оформив статус внутрішньо переміщеної особи.

Враховуючи викладене вище, позивач просить суд визначити йому додатковий строк три місяці для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті діда.

Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25.02.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.30-31).

Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25.02.2025 року зобов`язано приватного нотаріуса Апалькова Є.В. надати суду належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_3 (а.с.32-33).

Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25.02.2025 року зобов`язано приватного нотаріуса Апалькова Є.В. надати суду належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_5 (а.с.65-66).

Сторони в судове засідання не з`явились.

03.06.2025 року на адресу суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_2 про розгляд справи без участі сторони позивача, на позовних вимогах наполягає та просить їх задовольнити (а.с.63).

03.03.2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача ОСОБА_6 надійшла заява про розгляд справи без участі представника Нікопольської міської ради, проти задоволення позовних вимог не заперечує (а.с.39-40).

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось за відсутністю сторін, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України.

Згідно ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно ч.3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Враховуючи, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає доцільним ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного.

На підставі ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Як встановлено судом, позивач є онуком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На підтвердження факту родинних відносин він надав суду своє свідоцтво про народження (а.с.8) та свідоцтво про народження його батька ОСОБА_5 , батьками якого зазначені ОСОБА_3 та ОСОБА_7 (а.с.11). А отже, суд приходить до висновку, що позивачем документально підтверджено родинні відносини з померлим ОСОБА_3 , і не викликає сумніву той факт, що вони доводяться один одному онуком та дідом відповідно.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.14). До дня смерті він був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.13).

Батько позивача ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , тобто раніше за свого батька ОСОБА_3 (а.с.12) До дня смерті він також був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.13).

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, яке складається з: 2/3 частин квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , 1/2 з яких належала померлому на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 01.03.1999 року, реєстраційний № НОМЕР_2 (а.с.16), а 1/6 частина належала померлому у зв`язку з фактичним прийняттям ним спадщини після смерті сина ОСОБА_5 .

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За життя ОСОБА_3 розпорядився своїм майном та 25.05.2022 року склав заповіт, яким все своє майно заповідав донці ОСОБА_4 (а.с.56 зворот).

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.59). За життя вона не встигла прийняти спадщину після смерті батька в порядку спадкування за заповітом, а тому надалі спадкування має відбуватись за законом. Як вбачається з письмових доказів, спадкова справа після смерті ОСОБА_8 не заводилась, заповіти від її імені не посвідчувались (а.с.77-76), спадкоємців, які б мали право на обов`язкову долю в спадщині судом не встановлено.

У відповідності до ч.1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємці першої черги після смерті ОСОБА_3 відсутні.

Спадкування за правом представлення врегульовано положеннями статті 1266 ЦК України, якою передбачено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

При спадкуванні по прямій низхідній лінії право представлення діє без обмеження ступеня споріднення. Спадкування за правом представлення - це спадкування за законом, яке передбачає появу в певних спадкоємців права на спадкування за умови смерті до відкриття спадщини того з їхніх родичів, хто був би спадкоємцем. Таким чином, його власні спадкоємці ніби представляють у спадкових відносинах особу, яка б одержала права на спадкування, якби була живою на час відкриття спадщини (Постанова ВС КЦС від 14 березня 2019 року у справі №755/15364/17). Перелік осіб (спадкоємців), які мають право на спадкування за правом представлення, встановлений нормами статті 1266 ЦК України, є вичерпним.

Оскільки ОСОБА_5 помер раніше за свого батька ОСОБА_3 , а тому онук померлого ОСОБА_1 має право на спадкування за правом представлення.

ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Апалькова Є.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті діда, але постановою від 08.01.2025 року йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини (а.с.22).

Спадкоємці, які б мали право на обов`язкову частку спадщини після смерті ОСОБА_3 судом також не встановлені, окрім позивача до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини ніхто не звернувся.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, а тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України.

У пункті 24 (абз.6) постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій.

В постанові Верховного суду від 20.03.2024 року у справі № 545/1231/23 (провадження №61-16142св23) викладено правову позицію, зі змісту якої випливає, що така обставина, як проживання спадкоємця в зоні, яка не перебувала під окупацією, однак на території якої відбувались активні бойові дії, є достатньою підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.

Враховуючи всі встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає введення в Україні положення воєнного стану, тимчасове закриття всіх електронних реєстрів, в тому числі й спадкових, активні бойові дії на території Нікопольської територіальної громади, вимушений переїзд позивача до м. Кривого Рогу на постійне місце проживання є поважними причинами пропуску строку звернення до нотаріальної контори за оформленням спадкових прав.

На підставі викладеного, враховуючи поважність причин пропуску позивачем строку для звернення до нотаріальної контори, а також відсутність заперечень з боку відповідача, суд вважає за можливе позов задовольнити, визначивши ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ч.3 ст.1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст.ст. 1223, 1270 1272 ЦК України, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , до Нікопольської територіальної громади в особі Нікопольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк в три місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за правом представлення, що відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті його діда ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На рішення може бути подана апеляція до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його повного складення.

Суддя: О. В. Рунчева