ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 671/1/25

Провадження № 22-ц/820/2048/25

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Янчук Т.О. (суддя-доповідач),

Грох Л.М., Ярмолюка О.І.,

секретар: Плінська І.П.,

за участю прокурора Нікітюка П.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою заступника керівника Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області на ухвалу Волочиського районного суду Хмельницької області від 29 липня 2025 року (суддя Андрущенко О.Ю.) за позовом керівника Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області в інтересах держави в особі Війтовецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області до ОСОБА_1 , фермерського господарства «Глущак-Агро», третя особа Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про скасування державної реєстрації земельної ділянки, скасування державної реєстрації права власності та права оренди на земельну ділянку та витребування земельної ділянки,

в с т а н о в и в :

У січні 2025 року керівник Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області звернувся з позовом в суд із позовом в інтересах держави в особі Війтовецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області до ОСОБА_1 , фермерського господарства «Глущак-Агро», третя особа Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, в якому просив суд: скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:0058; скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права приватної власності ОСОБА_1 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0058 площею 2,0000 га, припинивши право приватної власності ОСОБА_1 та право оренди ФГ «Глущак Агро» на вказану земельну ділянку; витребувати у ОСОБА_1 та ФГ «Глущак Агро» на користь Війтовецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0058 площею 2,0000 га; стягнути з відповідачів на користь Хмельницької обласної прокуратури 9084 грн. судового збору, сплаченого за пред`явлення цього позову, та за заявою про його забезпечення 1514 грн.

Ухвалою Волочиського районного суду Хмельницької області від 04 липня 2025 року позовну заяву керівника Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позову, а саме, для надання документа що підтверджує внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Ухвалою Волочиського районного суду Хмельницької області від 29 липня 2025 року, у зв`язку з неусуненням вищезазначених недоліків, позов керівника Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі заступник керівника Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції про залишення позову без розгляду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що позовну заяву керівником Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області в інтересах Війтовецької селищної ради подано до суду 01.01.2025 року. Станом на момент реалізації прокурором повноважень з представництва інтересів держави в суді шляхом звернення з позовом до суду діяла редакція статті 177 ЦПК України, яка визначала перелік документів, що додаються до позовної заяви. Позовну заяву з доданими до неї документами подано прокурором до суду з дотриманням вимог ст. 177 ЦПК України. Водночас, залишаючи позовну заяву без руху, суд зазначив, що 09.04.2025 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», яким доповнено частину четверту статті 177 ЦПК України абзацом другим такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви». Умови та порядок компенсації викладено законодавцем у ч. 5 ст. 390 ЦК України. Порядок обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права викладено у ст. 388 ЦК України. При цьому ст. 177 ЦПК України не містить умов та порядку компенсації вартості нерухомого майна, а також порядку обчислення та перебігу граничного строку, оскільки є нормою процесуального права, а не нормою матеріального права. Стаття 177 ЦПК України лише встановлює вимоги до процесуального документа позовної заяви. Таким чином, ч. 4 ст. 177 ЦПК України не має зворотної дії в часі з огляду на відсутність у законодавстві вказівки про її зворотну дію.

Відзиву на апеляційну скаргу від інших учасників по справ не надходило.

В судовому засіданні прокурор Нікітюк П.Г. підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити.

Інші учасники по справі в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Заслухавши доповідача, пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступного висновку.

Згідно з п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою стаття 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам ухвала суду першої інстанції не відповідає.

Судом встановлено, і це підтверджується матеріалами справи, що у провадженні Волочиського районного суду Хмельницької області перебувала цивільна справа за позовом керівника Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області Стецюка Сергія Івановича, в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах: Війтовецької селищної ради Хмельницької області до ОСОБА_1 , фермерського господарства «Глущак-Агро», третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про скасування державної реєстрації, всіх прав у реєстрі та витребування земельної ділянки.

Ухвалою Волочиського районного суду Хмельницької області від 10.01.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Волочиського районного суду Хмельницької області від 12.03.2025 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.

Ухвалою Волочиського районного суду Хмельницької області від 04.07.2025 позовну заяву залишено без руху з тих підстав, що позивачем не виконано вимоги ч. 4 ст. 177 ЦПК України. Зокрема, з урахуванням наданої експертної оцінки спірної земельної ділянки, здійсненої в порядку, визначеному законом, надати суду документ, що підтверджує внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна.

Надано керівнику Волочиської окружної прокуратури строк десять днів, для усунення вказаних недоліків

Оскаржуваною ухвалою Волочиського районного суду Хмельницької області від 29 липня 2025 року позовну заяву залишено без розгляду у зв`язку із невиконанням вимог ухвали Волочиського районного суду Хмельницької області від 04.07.25 року.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 3 ЦПК України, провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України (в редакції чинній на час звернення прокурора до суду) до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» №4292-ІХ від 12 березня 2025 року, згідно з яким ст. 390 ЦК України доповнено ч. 5 наступного змісту: «Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Частину 4 статті 177 ЦПК України доповнено абзацом 2 такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Статтю 265 ЦПК України доповнено частиною 14 такого змісту: «14. У разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду суд вирішує питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову - про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача».

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Відповідно до положень ст. 388 ЦК України якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

Майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо: 1) воно було продане або передане у власність у порядку, встановленому для виконання судових рішень; 2) воно було продане такому набувачеві на електронному аукціоні у порядку, встановленому для приватизації державного та комунального майна.

Якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках.

Як вбачається з матеріалів конкретної справи, прокурором подано до суду позовну заяву про витребування у ОСОБА_1 земельної ділянки площею 2,000 га, кадастровий номер :02:001:0058, яку він набув безоплатно, в порядку ст. 387 ЦК України, витребування майна із чужого незаконного володіння.

Суд не звернув уваги на ту обставину, що вимога ч. 4 ст. 177 ЦПК України про обов`язок позивача додати до позову документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, застосовується виключно щодо позовних вимог про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача (ст. 388 ЦК України), і не підлягає застосуванню до вимог щодо витребування майна із чужого незаконного володіння (ст. 387 ЦК України).

З огляду на системний аналіз ст.ст. 387, 388, 390 ЦК України, добросовісним набувачем є особа, яка набула спірне майно не безоплатно, а за відплатним договором, на що суд першої інстанції уваги не звернув.

При постановленні оскаржуваної ухвали суд першої інстанції застосував положення ч. 4 ст. 177 ЦПК України, які не підлягають застосуванню, у зв`язку з чим постановив помилкову ухвалу, що, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, є підставою для її скасування із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд,-

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу заступника керівника Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області задовольнити.

Ухвалу Волочиського районного суду Хмельницької області від 29 липня 2025 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 06 жовтня 2025 року

Судді: Т.О. Янчук

Л.М. Грох

О.І. Ярмолюк