Справа № 361/4387/25
Провадження № 2-о/361/98/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2025 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючої судді Гізатуліної Н.М.

за участю секретаря судового засідання Охріменко Є.І.

розглянувши у відкритому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із зазначеною заявою.

У порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Гізатуліній Н. М.

Ухвалою суду від 05 травня 2025 року за заявою відкрито провадження, постановлено розгляд справи проводити в порядку окремого провадження, призначено судове засідання 05 червня 2025 року о 15 год. 00 хв.

Копія ухвали доставлена до електронного кабінету ОСОБА_2 07 травня 2025 року, що підтверджується відповідною довідкою (а. с. 25).

Копія ухвали суду від 05 травня 2025 року та судова повістка направлені на адресу ОСОБА_1 , яка зазначена нею у заяві. Зазначена поштова кореспонденція, заявниці не вручена та повернута до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а. с. 29, 38).

03 червня 2025 року ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку подав до суду заяву у якій повідомив суд про неможливість бути присутнім на судовому засіданні 05 червня 2025 року о 15 год. 00 хв., просив суд проводити розгляд справи на підставі наявних матеріалів справи (а. с. 30).

У зв`язку з неявкою заявниці ОСОБА_1 розгляд справи відкладений на 17 червня 2025 року о 12 год. 30 хв.

17 червня 2025 року у судове засідання заявники не з`явились.

Ухвалою суду від 17 червня 2025 року, зважаючи на предмет заявлених вимог, з метою повного та об`єктивного з`ясування обставин справи, суд визнав обов`язковою участь заявниці ОСОБА_1 у ході судового розгляду справи для надання особистих пояснень щодо обставин справи та з`ясування її позиції щодо заяви про розірвання шлюбу за заявою подружжя, призначив наступне судове засідання 24 липня 2025 року о 16 год. 00 хв.

Копія ухвали доставлена до електронних кабінетів заявників 25 червня 2025 року, що підтверджується відповідними довідками (а. с. 41, 42).

24 липня 2025 року у судове засідання заявники не з`явились, розгляд справи відкладений на 21 серпня 2025 року о 10 год. 30 хв.

21 серпня 2025 року справу знято з розгляду у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю головуючої судді, наступне судове засідання призначене на 30 вересня 2025 року о 10 год. 30 хв.

30 вересня 2025 року у судове засідання заявники не з`явились.

Судові повістки про виклик до суду 24 липня 2025 року доставлені до електронного кабінету заявників 25 червня 2025 року (а. с. 45, 46), 21 серпня 2025 року 31 липня 2025 року (а. с. 50, 51), 30 вересня 2025 року 17 вересня 2025 року (а. с. 55, 56).

Суд, дослідивши матеріали справи дійшов наступного висновку.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, так як на нього поширюється порядок цивільного судочинства, а значить обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом. В прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі.

З огляду на ст. 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У порядку окремого провадження суд, зокрема розглядає і справи про розірвання шлюбу за заявою подружжя, що має неповнолітніх дітей (ч. 3 ст. 293 ЦПК України та п. 4 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 294 ЦПК України під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити учасникам справи їхні права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом (ч. 3 ст. 294 ЦПК України).

Згідно з ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до положень Сімейного кодексу України (далі СК України), шлюб може бути розірвано за рішенням суду за спільною заявою подружжя, яке має дітей, в порядку, встановленому ст. 109 цього Кодексу.

Розірвання шлюбу судом за спільною заявою подружжя, яке має дітей (ст. 109 СК України), провадиться в окремому провадженні у випадку, якщо існує взаємна згода подружжя щодо розірвання шлюбу. При розгляді справи суд встановлює, чи відповідає заява про розірвання шлюбу дійсній волі дружини та чоловіка, та чи не будуть після розірвання шлюбу порушені їх особисті та майнові права, а також права їх дітей.

З огляду на ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд встановив, що заявники про дату розгляду справи повідомлялись завчасно та належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронних примірників ухвал суду та судових повісток про виклик до суду в Електронному кабінеті.

Суд встановивши, що справа тривалий час перебуває на розгляді, заявники, як особи, які ініціювали судовий процес розглядом справи не цікавляться, на виклики до суду не реагують, заявниця ОСОБА_1 , не виконала вимоги ухвали суду та не з`явилась у судове засідання для надання особистих пояснень щодо обставин справи та з`ясування її позиції щодо заяви про розірвання шлюбу за заявою подружжя, недобросовісна поведінка заявників позбавляє суд можливості встановити, чи відповідає заява про розірвання шлюбу дійсній волі дружини та чоловіка, та чи не будуть після розірвання шлюбу порушені їх особисті та майнові права, а також права їх дітей, дійшов висновку про залишення заяви без розгляду.

Водночас суд роз`яснює, що заявникам, що вони не позбавлені права звернутися до суду із позовом про розірвання шлюбу в порядку позовного провадження.

Керуючись ст. 293, 294, 259, 261, ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя залишити без розгляду.

Роз`яснити заявникам право подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскарженою до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.М. Гізатуліна