УХВАЛА

24 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 274/3057/24

провадження № 61-11441ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 31 січня 2025 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 06 серпня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 до обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Щасливе життя» в особі ліквідатора Бондарчука Віталія Васильовича, Бердичівської міської ради Житомирської області, Управління містобудування, архітектури та земельних відносин Бердичівської міської ради,третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - відділ Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області, про визнання права власності на нерухоме майно, визнання, що вид та класифікація нерухомого майнане суперечить вимогам містобудівної документації,

встановив:

05вересня 2025 року представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Гуменюк О. В. через підсистему «Електронний суд» надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 31 січня 2025 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 06 серпня 2025 року у вказаній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте в порушення вказаної законодавчої вимоги до касаційної скарги не долучено документа, що підтверджує сплату судового збору.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплатіпри поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму дляпрацездатних осібза позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позовує захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров'ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом до суду) судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становив 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Судовий збір за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 3 028, 00 грн.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0, 8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

ОСОБА_1 у своєму позові заявляє одну вимог немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.

Таким чином, судовий збір за подання касаційної скарги в частині оскарження вимоги немайнового характеру, який повинен сплатити заявник, становить 1 937, 92 грн (3 028, 00 грн * 0, 4 * 1 * 200 % * 0, 8).

Разом з тим згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Зі змісту оскаржуваних судових рішень неможливо визначити ціну позову в частині оскарження вимоги майнового характеру станом на дату його подання, що позбавляє суд касаційної інстанції можливості визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті в цій частині.

Тому заявнику необхідно надати суду касаційної інстанції інформацію про ціну позову в частині оскаржуваної вимоги майнового характеру (станом на дату подання позову до суду), а також самостійно визначити розмір судового збору в цій частині з урахуванням вартості спірного майна (200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви), підтвердивши такий розмір належними доказами, та сплатити судовий збір за оскарження вимоги майнового характеру і надати суду документ, що підтверджує таку сплату.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Верховний Суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Крім того, згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до судув електронній формі заявипо суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предметаабо підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справизобов'язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Касаційна скарга надіслана представником заявника в електронній формі через підсистему «Електронний суд». До касаційної скарги долучено докази надсилання її копії з копіями доданих матеріалів до зареєстрованих Електронних кабінетів Бердичівської міської ради Житомирської області, Управління містобудування, архітектури та земельних відносин Бердичівської міської ради, відділу Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області.

Проте заявником не надано доказів надсилання копії касаційної скарги та копій доданих до неї матеріалів відповідачу в справі обслуговуючому кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Щасливе життя» в особі ліквідатора Бондарчука В. В.

Таким чином, заявнику необхідно надати суду касаційної інстанції доказинадсилання копії касаційної скарги з доданими до неї документами обслуговуючому кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Щасливе життя» в особі ліквідатора Бондарчука В. В. з урахуванням положень статті 43 ЦПК України (шляхом надсилання до електронного кабінету, а у разі відсутності електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення).

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов'язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 31 січня 2025 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 06 серпня 2025 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов