Єдиний унікальний номер справи 678/897/24
Провадження №2-во/678/9/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2025 року селище Летичів

Суддя Летичівського районного суду Хмельницької області Лазаренко А.В. розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення описки у судовому рішенні Летичівського районного суду Хмельницької області від 27 серпня 2025 року,

встановив:

02 жовтня 2025 року на розгляд до Летичівського районного суду Хмельницької області надійшла вищевказана заява ОСОБА_2 про виправлення описки у судовому рішенні Летичівського районного суду Хмельницької області від 27 серпня 2025 року.

Ознайомившись із заявою та матеріалами справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Зі змісту ч. 1 ст. 269 ЦПК України випливає, що у суду є можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких, зокрема, належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо), або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Суд, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Судове рішення повинно бути точним.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Так, 27 серпня 2025 року рішенням Летичівського районного суду Хмельницької області (справа №678/897/24, провадження № 2-678-143/25) відмовлено у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_3 про закриття провадження у справі. Позов ОСОБА_1 до релігійної організації «Релігійна громада Свято-Успенського храму смт Летичів Хмельницького району Хмельницької області Єпархії Православної Церкви України, третя особа: Державний реєстратор Виконавчого комітету Городоцької міської ради Гребенюк Олександр Дмитрович, про зобов`язання не чинити перешкоди у користуванні та про визнання протиправними та скасування рішень державного реєстратора, державної реєстрації змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно задоволено повністю.

У заяві про виправлення описки представник позивача зазначив, що при підготовці тексту рішення було допущено описку, а саме помилково зазначено адреси учасників справи, зокрема, позивача ОСОБА_1 : «зареєстроване та фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 » замість «зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 », а також представника позивача адвоката Пасічника Ярослава Сергійовича « АДРЕСА_3 » замість «вул. Горіхуватський шлях».

Так, при подачі позовної заяви та заяв процесуального характеру під час судового розгляду позивачем було зазначено адресу « АДРЕСА_1 », проте як вбачається з витягу №1848299 від 02 жовтня 2025 року, ОСОБА_1 з 10 квітня 2025 року дійсно зареєстрований АДРЕСА_2 , що є підставою для виправлення описки в судовому рішенні, адже може ускладнити виконання судового рішення.

Також згідно Рішення Київської міської ради № 5537/5578 від 27 жовтня 2022 року, вулицю Генерала Родимцева в Голосіївському районі міста Києва на вулицю Горіхуватський шлях, що також є підставою для виправлення описки.

Під час розгляду справи, учасники справи не подавали клопотання та не повідомляли суд про зміну місця проживання.

Суд даною ухвалою про виправлення описки не змінює зміст судового рішення, адже лише усувається неточність у написанні адреси проживання сторін.

Керуючись ст.ст. 258-260, 269 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку в резолютивній частині рішення Летичівського районного суду Хмельницької області від 27 серпня 2025 року (справа №678/897/24, провадження № 2-678-143/25):

замість невірно зазначеного зареєстрованого та фактичного місця проживання ОСОБА_1 :

« АДРЕСА_1 »

вказати правильно:

« АДРЕСА_4 »;

замість невірно зазначеної адреси ОСОБА_2 :

« АДРЕСА_3 »

вказати правильно:

« АДРЕСА_3 ».

Копію ухвали направити (вручити) учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: підпис А.В.Лазаренко

Суддя: А.В.Лазаренко