Провадження № 2/932/255/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2025 року м. Дніпро

Шевченківський районний суд міста Дніпра у складі головуючого судді Леміщенко О.О., за участю секретаря Мальцевої Є.О., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третьої особи приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Фартушної Тетяни Миколаївни, про встановлення факту проживання однією сім`ю чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності на частину спільної сумісної власності, надання права на спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

06 вересня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третьої особи приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Фартушної Тетяни Миколаївни, про встановлення факту проживання однією сім`ю чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності на частину спільної сумісної власності, надання права на спадкування.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 вересня 2016 року справу передано в провадження головуючого судді Єлісєєвої Т.Ю.

Ухвалою від 19 вересня 2016 року відкрите провадження у справі, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.

19 жовтня 2018 року витребувано з Вищого суду Онтаріо, Торонто, Канада докази рішення про розірвання шлюбу між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 від 07 лютого 12005 року.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 травня 2019 року справу передано в провадження головуючого судді Лукінової К.С.

Ухвалою від 13 травня 2019 року відкрите загальне позовне провадження у цивільній справі, прийнято цивільну справу до свого провадження, призначене підготовче судове засідання.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 листопада 2019 року справу передано в провадження головуючого судді Сліщенка Ю.Г.

Ухвалою від 18 листопада 2019 року відкрите загальне позовне провадження у цивільній справі, прийнято цивільну справу до свого провадження, призначене підготовче судове засідання.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 липня 2020 року справу передано в провадження головуючого судді Яковлева Д.О.

Ухвалою від 29 липня 2020 року прийнято цивільну справу до свого провадження, призначене підготовче судове засідання.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 березня 2021 року справу передано в провадження головуючого судді Кудрявцевої Т.О.

Ухвалою від 31 березня 2021 року прийнято цивільну справу до свого провадження, призначене підготовче судове засідання.

Ухвалою від 27 червня 2022 року витребувано копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , провадження у справі зупинене до залучення до участі у справі правонаступника після смерті відповідача ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 30 вересня 2024 року провадження у справі поновлено, оскільки ухвала про витребування копії спадкової справи залишилась невиконаною, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою від 23 грудня 2024 року витребувано копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

07 листопада 2025 року до суду надано копію спадкової справи до майна померлого ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою від 12 березня 2025 року витребувано інформацію про наявність або відсутність актового запису про смерть ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; інформацію про наявність або відсутність спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ЗУ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів» від 26 лютого 2025 року №4273-IX, який набрав чинності 25 квітня 2025 року, змінено найменування Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська на Шевченківський районний суд міста Дніпра.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 червня 2025 року справу передано в провадження головуючого судді Леміщенко О.О.

Ухвалою від 25 червня 2025 року прийнято цивільну справу до провадження, призначене підготовче судове засідання на 31 липня 2025 року; витребувано з Першої Дніпровської нотаріальної контори інформацію про наявність або відсутність спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В підготовче судове засідання, призначене на 11-30 год. 31 липня 2025 року позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлено про місце, день та час судового розгляду телефонограмою, з невідомих суду причин не з`явилася, будь-яких заяв або клопотання не надала, в зв`язку з чим підготовче судове засідання було відкладене до 13-30 год. 21 серпня 2025 року.

Підготовче засідання, призначене на 13-30 год 15 вересня 2025 року, не відбулось у зв`язку із зайнятістю головуючого судді у розгляді іншої справи (розгляд клопотання слідчого у кримінальному провадженні №0000646 від 08 вересня 202 року про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою), відкладено на 13-00 год 15 вересня 2025 року.

В підготовче судове засідання, призначене на 13-00 год. 15 вересня 2025 року позивач ОСОБА_1 , з невідомих суду причин не з`явилася, будь-яких заяв або клопотання не надала. Про місце, день та час судового розгляду повідомлялась належним чином шляхом надсилання повістки за адресою, вказаною у позовній заяві: АДРЕСА_1 , (відправлення №762), однак поштове відправлення повернулося до суду без вручення адресату з помітками «за закінченням терміну зберігання».

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Верховний Суд у постанові від 11 червня 2021 року у справі № 2-6236/11 сформулював висновок, за яким у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернуто поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Шут АІ. В судове засідання не з`явився, надав клопотання про проведення судового засідання без його участі.

В матеріалах справи наявні інформації про те, що відповідач ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак документів на підтвердження цього факту (свідоцтво про смерть, копію актового запису про смерть) не долучено.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України особи, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, виходячи з положень ст.ст. 223, 257 ЦПК України, позовна заява залишається судом без розгляду у разі сукупності певних умов, а саме: належне повідомлення позивача про час та місце проведення судового розгляду; позивач повторно не з`явився у судове засідання; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

При наявності сукупності зазначених умов, причини повторної неявки у судове засідання позивача, який належним чином був повідомлений про місце і час слухання справи, правового значення не мають.

Поважність причини неявки позивача враховується при першій неявці.

Зважаючи на вказані норми закону та їх роз`яснення слід вважати, що суд при першій неявці позивача позбавлений можливості розгляду справи за відсутності позивача (його представника) у судовому засіданні у випадку належного повідомлення позивача про час та місце судового розгляду та за відсутності його заяви про розгляд справи у його відсутності, натомість в змозі відкласти розгляд справи. При повторній же неявці позивача (його представника) у випадку належного повідомлення про час та місце судового розгляду та за відсутності заяви про розгляд справи у відсутності позивача, суд позбавлений можливості розгляду справи, відкладення розгляду, незважаючи на причини неявки та зобов`язаний залишити позовну заяву без розгляду.

Тобто, позовна заява при повторній неявці в судове засідання належним чином повідомленого позивача залишається без розгляду незалежно від причин його неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Слід відзначити, що позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Належне повідомлення позивача вдруге поспіль про судове засідання, його неявка у таке, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності позивача, у відповідності до ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, позбавляє суд можливості для проведення розгляду справи чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

Наслідки, передбачені ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України застосовуються судом в усіх випадках повторної неявки позивача до суду, незалежно від поважності причин його відсутності.

Такий наслідок неявки позивача є імперативним, тобто застосовується в усіх випадках повторної неявки, незалежно від того чи є можливість вирішити спір по суті.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 починаючи з 2022 року жодного разу до суду не з`являлася, будь-яких заяв чи клопотань не надсилала, тобто жодним чином не цікавилась долею цивільної справи.

Дослідивши матеріали справи, суд визнає, що позивачка в другий раз не з`явилася до суду, долею цивільної справи не цікавиться, а тому суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого позивача.

Залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. 233, 257, 258, 260, 261, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третьої особи приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Фартушної Тетяни Миколаївни, про встановлення факту проживання однією сім`ю чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності на частину спільної сумісної власності, надання права на спадкування залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена суддею 15 вересня 2025 року.

Суддя О.О. Леміщенко