Справа № 173/3491/24
Провадження №2/173/333/2025
23 вересня 2025 року м. Верхньодніпровськ
Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі
головуючого судді Кожевник О.А.,
за участю секретаря судового засідання Салтикової С.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Верхівцевської міської ради Дніпропетровської області, третя особа Приватний нотаріус Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Красношлик Віктор Вікторович, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини за законом, -
Позивач ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , Верхівцевської міської ради Дніпропетровської області, треті особи Приватний нотаріус Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Красношлик Віктор Вікторович, ОСОБА_3 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.
В обґрунтування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько, ОСОБА_4 , який на момент смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
На день смерті батька залишилось спадкове майно, яке складається з будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
21.03.2024 вона звернулася до приватного нотаріуса Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на вищезазначене майно. Постановою нотаріуса від 05.11.2024 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилося після смерті батька.
Підставою відмови стало те, що в шестимісячний строк після смерті батька заяву про прийняття спадщини до нотаріуса вона не подала. Разом зі спадкодавцем зареєстрованою не була.
Причиною пропуску строку на прийняття спадщини зазначає те, що смерть батька прийшлася на початок війни і вона була змушена виїхати з України через небезпеку.
З батьком на момент його смерті була зареєстрована сестра, ОСОБА_2 , але вона вже близько 10 років проживає постійно за кордоном і наміру повертатися в Україну вона не має, але так як вона була зареєстрована з батьком, то автоматично стала його спадкоємицею.
На сьогоднішній день жодних дій по оформленню спадщини вона не вчинила, батьківський дім приходить в занедбаний стан і якщо ним не займатися, то позивачка втратить те, що пов`язує її з батьками і батьківським домом. Повернувшись в Україну, вона вирішила, зайнятися оформленням спадщини і збереженням родинного будинку. З сестрою вона не має зв`язку та не підтримує спілкування та родинні відносини.Зазначає, що ніхто окрім неї не претендує на вищезазначене майно.
Отже з вищевикладених обставин позивачка змушена звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Ухвалою судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Бурхана С.М. від 14.11.2024 прийнято позовну заяву та відкрито провадження по справі за вказаним позовом.
Розпорядженням заступника керівника апарату суду № 83 від 29.04.2025 на підставі рішення зборів суддів № 4 від 08.04.2025 призначено повторний автоматизований розподіл вказаної судової справи.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.04.2025 справу розподілено судді Кожевник О.А.
30 квітня 2025 року ухвалою судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Кожевник О.А. прийнято вказану позовну заяву до свого провадження зі стадії підготовчого провадження та призначено підготовче судове засідання.
27 серпня 2025 року проведене підготовче судове засідання та справа призначена до розгляду в судовому засіданні.
Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, направила на адресу суду заяву в якій просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримала.
Відповідачка ОСОБА_2 та третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, шляхом публікації оголошення про виклик на сайті Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області.
Представник відповідача Верхівцевської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, правом подати відзив на позовну заяву не скористався, заяви про відкладення судового розгляду від останнього не надходило.
Відповідно до ч. 4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Згідно з ч. 1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не надав відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ст.247 ЦПК України в зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.
За приписами п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.
Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.
Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Суд, з`ясувавши зміст позовних вимог, вивчивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, дійшов таких висновків.
Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини.
Так, позивачем по справі є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 .
Згідно з копією свідоцтва про народження НОМЕР_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась ОСОБА_5 . В графі «батько» зазначено ОСОБА_4 .
20 листопада 1993 року ОСОБА_5 уклала шлюб з ОСОБА_6 та змінила прізвище на « ОСОБА_7 », що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 .
Відповідно до копії свідоцтва про смерть НОМЕР_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_4 .
Мати позивачки ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 .
Як вбачається з копії договору купівлі-продажу від 29.10.1999 р. ОСОБА_4 придбав у ОСОБА_9 житловий будинок з господарчими спорудами та побутовими спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно з постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії виданої приватним нотаріусом Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Красношлик В.В. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно її батька, а саме житловий будинок під АДРЕСА_1 у зв`язку з тим, що остання у шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця не подала заяву про прийняття спадщини.
В позовній заяві позивачка просить визначити їй ОСОБА_1 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 .
Позивачем обраний спосіб захисту порушених прав, у вигляді відновлення її порушеного права, передбачений нормами ЦК України, а саме визнання причин пропуску подання заяви про прийняття спадщини поважними та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, з яким погоджується суд.
За нормами ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини(п. 3 ст. 1272 ЦК України).
За положеннями п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.
Листом від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснив, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
При цьому поважними причинами слід вважати об`єктивні, непереборні обставини, які стали на заваді спадкоємцю своєчасно звернутись із заявою про прийняття спадщини.
Позивач позовні вимоги обґрунтовує тим, що смерть її батька прийшлася незадовго до початку війни і вона змушена була виїхати з України через небезпеку.
Відповідно до матеріалів спадкової справи, відкритої після померлого ОСОБА_4 , із заявою про прийняття спадщини звернулась лише ОСОБА_1 . Інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини не звертались.
Оцінюючи надані позивачем докази в їх сукупності, суд вважає їх достовірними, належними та такими, що підтверджують поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем.
На підставі вищевикладеного, суд вважає за можливе визначити позивачеві додатковий строк для прийняття спадщини. Також суд вважає, що додатковий строк для прийняття спадщини, потрібно визначити позивачеві тривалістю в два місяці з моменту набрання законної сили рішенням суду, який буде достатнім для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Понесені позивачем витрати по сплаті судового збору суд, вважає за можливе покласти на позивача, так як відсутня вина відповідача у порушені прав позивача.
Керуючись ст. 12, 13, 89, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 293 ЦПК України, суд
Позовні вимоги за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Верхівцевської міської ради Дніпропетровської області, третя особа Приватний нотаріус Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Красношлик Віктор Вікторович, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини за законом задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_6 , додатковий строк в 2 (два) місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Понесені позивачем витрати по сплаті судового збору покласти на позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст рішення складено 23.09.2025 року.
Суддя: О.А. Кожевник