Номер провадження 2/754/6962/25
РІШЕННЯ

Іменем України

15 вересня 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Коваленко І.І.

за участю секретаря судового засідання Гуцул Д.Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.

Стислий виклад позиції позивача

26 червня 2025 року адвокат Кваша Ірина Сергіївна надіслала до Суду позовну заяву, яка була зареєстрована 03 липня 2025 року.

Позивач просить визначити додатковий строк у три місяці, який починає перебіг з моменту набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (надалі - Спадкодавець).

В обґрунтування позовних вимог Позивач посилається на те, що свідоцтво про смерть Спадкодавця (померла в Ізраїлі) було отримано лише 09.09.2024, заява про прийняття спадщини та довіреність на уповноваження представника на вчинення в Україні відповідних дій була засвідчена в Німеччині у листопаді 2024, де проживає Позивач. Заява про прийняття спадщини була подана в Україні через представника 17.01.2025.

Позивач обґрунтовує пропуск шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини об`єктивними перешкодами, пов`язаними з його перебуванням за межами України (виїхав у 2008 році на постійне місце проживання до Німеччини), а також наявністю труднощів з отриманням свідоцтва про смерть спадкодавця, яка померла в Ізраїлі, звернення його матері до Консульства Ізраїлю з питанням отримання свідоцтва про смерть сестри у квітні 2024 року. Додатковою перешкодою Позивач вказує воєнний стан в Україні та ведення бойових дій, що ускладнює приїзд Позивача, зміни в законодавстві щодо перебігу строків у спадкових правовідносинах під час воєнного стану.

Стислий виклад позиції відповідача

Відповідач подав відзив на позов, просив прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства. Відповідач вказав, що за конкретних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини має оцінюватися з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от: розумність, добросовісність та справедливість. Відповідач визнає, що Позивач є єдиним спадкоємцем, а орган місцевого самоврядування є належним відповідачем у цій справі. При цьому Відповідач вважає, що судові витрати не повинні відшкодовуватися за його рахунок, оскільки спір виник через дії Позивача.

Учасники справи заявили клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

УСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть з апостилем та перекладом з івриту та англійської мови на українську мову. Факт смерті було зареєстровано в Реєстрі актових записів про смерті за 2024 рік. Свідоцтво видане на підставі статті 30 Закону України «Про реєстр населення» 5725-1965 в Міністерстві закордонних справ у м. Єрусалим 18 листопада 2024 року. Апостиль, місцева печатка Відомства у справах населення та імміграції Міністерства Внутрішніх справ, підтверджений в Міністерстві закордонних справ, виданий ОСОБА_3 , департамент Консульських установ, за номером 2872297, 18.11.2024.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається з квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Право власності на майно підтверджується договором купівлі-продажу квартири, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Авдієнком Віталієм Вікторовичем 09 серпня 2018 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1564 та Витягом про державну реєстрацію прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 09.08.2018 року, номер запису про право власності 27413537.

Згідно із заповітом, посвідченим 13 вересня 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравцовим О.О., зареєстрованим у реєстрі за № 554, ОСОБА_2 заповіла все своє майно громадянину України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (Позивач).

Шестимісячний строк для прийняття спадщини сплив ІНФОРМАЦІЯ_5.

Позивач виїхав на постійне місце проживання до ФРН у березні 2008 року (відмітки в паспорті).

Заява Позивача про прийняття спадщини після смерті померлої ОСОБА_2 засвідчена в присутності ОСОБА_4 , тимчасово виконуючого обов`язки нотаріуса Герда Ланге, 11 листопада 2024 року за номером 519 в реєстрі нотаріальних дій за 2024 рік.

17 січня 2025 року ОСОБА_5 , яка діє від імені Позивача на підставі довіреності, справжність підпису на якій засвідчено 11.11.2024 року ОСОБА_4 , тимчасово виконуючим обов`язки нотаріуса Герда Ланге, який діє як нотаріус у місті Ганновер (Федеративна Республіка Німеччина), за №518 в реєстрі нотаріальних дій за 2024 рік, апостиль №91аГ2-23752024 від 19.11.2024 року, звернулась із заявою до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Буцикіної Л.О., на що отримала лист від 17.01.2025 року вих. №501-16, відповідно до якого було повідомлено, що прийняти заяву ОСОБА_1 про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 немає можливості, у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив строк для її прийняття, встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України.

Відповідно до відповіді нотаріуса спадкова справа після смерті ОСОБА_5 (відповідь від 11.09.2025 № 153/01-16).

ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Спірні правовідносини у цій справі полягають у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач, як спадкоємець за заповітом (інші спадкоємці відсутні), прагне поновити своє право на спадкування після смерті тітки за кордорном, його постійне місце проживання за кордоном та введення воєнного стану. Суд має оцінити обґрунтованість цих причин для вирішення спору з органом місцевого самоврядування, зважаючи на відсутність інших спадкоємців.

ОЦІНКА СУДУ

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (частина перша та друга статті 1269 ЦК України).

Строки для прийняття спадщини врегульовано у статті 1270 ЦК України.

Зокрема, для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Позивач пропустив цей строк.

Водночас за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 та багатьох інших.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою (пункти 57, 58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року в справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24)).

За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (пункти 54, 55 вказаної вище постанови).

У цій справі, шо розглядається, Суд причини пропуску строку для прийняття спадщини оцінює з урахуванням того, що у зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України в нашій державі з 24 лютого 2022 року діє воєнний стан, який безпосередньо вплинув на всі сфери життя, в тому числі й на відносини спадкування. Держава також визнала, що існують об`єктивні обставини, що впливали на своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, тому з метою дотримання прав громадян були прийняті, зокрема, постанова Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", Закон України 8 листопада 2023 року № 3450-IX "Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини".

Суд вважає, що за конкретних обставин воєнний стан та бойові дії в Україні - це об`єктивна та непередбачувана обставина, яка ускладнила вчасне звернення, зважаючи на проживання Позивача за кордоном (Німеччина) та смерть спадкодавиці в Ізраїлі, що суттєво ускладнили процес отримання свідоцтва про смерть та інших документів.

Суд, визначаючи додатковий строк для прийняття спадщини, бере до уваги не лише вказані вище обставин, а й ураховує те, що відсутні інші спадкоємці.

Також важливо, що орган місцевого самоврядування не звертався до суду з позовом про визнання спадщини відумерлою, тому судове рішення про встановлення додаткового строку не лише не порушує принцип верховенства права, а й не посягає на законні інтереси територіальної громади, забезпечуючи справедливе вирішення справи.

Навпаки, за висновком Суду надання додаткового строку відповідає вимогам справедливості та розумності, ураховуючи надскладні умовах, що склалися в країні. Суд, ухвалюючи рішення, забезпечує справедливий баланс між законними інтересами Позивача як єдиного спадкоємця, який об`єктивно не могла реалізувати своє право вчасно, та публічними інтересами, які не обмежуються виключно майновим аспектом, тобто безоплатним набуттям майна у власність територіальної громади.

У даному випадку публічний інтерес, який полягає у реалізації права єдиного спадкоємця на спадкове майно, переважає майновий інтерес територіальної громади. Це сприяє загальній стабільності відносин власності в державі, ураховуючи також те, що спадщина відумерлою не визнавалась. В умовах воєнного стану відмова у поновленні строку для спадкування конкретного майна, що є предметом спору, стала б проявом надмірної формальності, що суперечить суті правової держави і не відповідає принципу верховенства права. Відмова у задоволенні позову призведе до несправедливого позбавлення Позивача його права на спадкове майно.

З цих підстав, Суд, керуючись принципами розумності, добросовісності та справедливості, а також прагнучі забезпечити баланс інтересів між спадкоємцем та територіальною громадою, вважає, що існують достатні підстави для визнання поважними причин пропуску строку для прийняття спадщини та надання додаткового строку - два місяця, з часу набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.

Щодо розподілу судових витрат

Якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору (частина дев`ята статті 141 ЦПК України).

З огляду на те, що спір виник внаслідок неправильних дій Позивача, який зволікав з подачею заяви, Суд не відшкодовує йому понесені судові витрати, пов`язані з розглядом справи.

Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 263-265, 268 ЦПК України, Суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик 36; ) про визнання додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці з дня набрання цим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення чи складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суд підписує повне рішення без його проголошення. Учасники справи заявили клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частини четверта та п`ята статті 268 ЦПК України) - 15 вересня 2025 року.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО