Справа № 358/827/25 Провадження № 2-ві/358/3/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2025 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Лебединець Г.С., розглянув в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді Богуславського районного суду Київської області Тітова М.Б. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Богуславська міська рада Київської області про усунення перешкод в користуванні власністю, відношення меж земельної ділянки, визнання частково недійсним рішення сільської ради, частково скасування державних актів на право власності на земельні ділянки,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Богуславського районного суду Київської області Тітова М.Б. з 20.05.2025 перебуває вказана цивільна справа.

01.08.2025 ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 21.08.2025 о 10:00.

21.08.2025 підготовче судове засіданні відкладено у зв`язку із неявкою позивача на 30.09.2025 о 10:00.

21.08.2025 о 12:45 до суду надійшло клопотання відповідача про відкладення розгляду справи та закриття провадження.

01.09.2025 о 15:53 до суду надійшла заява відповідача про відвід судді Тітова М.В. у даній справі.

Питання про відвід передано для його вирішення іншому судді у відповідності до вимог ч. 3 ст. 40 та ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.09.2025 року вирішення питання про відвід судді Тітова М.Б. передано судді Лебединець Г.С.

Вказана заява була отримана суддею Лебединець Г.С. 08.09.2025.

Заява відповідача про відвід судді Тітова М.Б. мотивована тим, що на її думку, є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Так, зазначає, що в провадженні судді Тітова М.Б. перебувала цивільна справа № 358/1157/18 за ідентичним спором між тими ж сторонами, що є підставою для закриття провадження на підставі п.4 ч.1 ст.255 ЦПК України. Однак, головуючий суддя Тітов М.Б. проігнорував її клопотання про закриття провадження від 21.08.2025 та призначив справу до розгляду на 30.09.2025. Зазначає, що у справі № 358/1157/18 суддя Тітов М.Б. вже висловив свою позицію з цього спору та в подальшому відкрив провадження за аналогічними вимогами. Крім того, в ухвалі від 01.08.2025 без будь-якого належного обґрунтування з боку позивача чи його представника, ухвалив витребувати з Богуславського районного суду копію комплексної судової земельно-технічної експертизи зі справи № 358/1157/18. Оскільки постановою суду апеляційної інстанції рішення суду першої інстанції у справі № 358/1157/18 про задоволення позову скасовано, вона «не може довіряти судді» у справі № 358/827/25.

Згідно ч. 7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Згідно положень ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

За таких обставин, з врахуванням наведеного, а також тієї обставини, що участь сторін не визнавалась суддею обов`язковою, суддя вважає за можливе розглянути вказану заяву без повідомлення учасників справи.

Так, відповідно до положень ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як передбачено вимогами ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Отже, за умовами ч. 3 ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Разом із тим, слід зазначити, що визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Відповідно до п.2.1, 2.3 Бангалорських принципів поведінки судді, при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Суддя по можливості обмежує себе у здійсненні дій, що можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та виносити рішення у справах.

У рішенні від 15 липня 2005 року у справі «Межнаріч проти Хорватії», на яке зокрема посилається відповідач ОСОБА_1 , ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості.

Крім того, в рішенні ЄСПЛ «Мироненко і Мартенко проти України», зокрема у п. 66, зазначено, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися, для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»).

При цьому, аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Таким чином, можливо зробити висновок про те, що особа яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факти порушення порядку у визначення складу суду.

При цьому, відповідно до положень національного законодавства, зокрема, вимогами ч. 4 ст. 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Крім того, суд зазначає, що прийняття рішень, які можуть викликати незадоволення однієї зі сторін, не є ознакою упередженості. Прийняття таких рішень має відбуватися відповідно до принципів судочинства та з урахуванням усіх вимог, що висуваються до судового рішення. Суддя при прийнятті рішення має врахувати усі обставини справи та дослідити усі докази (Рішення у справі Jasiсski проти Польщі від 20 грудня 2005 року, заява № 30865/96, параграфи 54-58).

Підставою для відводу судді Тітова М.Б. заявником визначена незгода саме з вищевказаними процесуальними діями судді Тітова М.Б., як головуючого судді у даній справі.

Також, підлягає врахуванню та обставина, що клопотання про закриття провадження у справі подано відповідачем вже після проведення підготовчого судового засіданні. Так, клопотання надійшло до суду 21.08.2025 о 12:45 в той час, як підготовче судове засідання було призначено 21.08.2025 о 10:00 та тривало до 10:20 згідно протоколу судового засідання.

При цьому, слід роз`яснити відповідачу положення ст.222 ЦПК України, а саме, суд вирішує клопотання, подані в ході розгляду справи після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Також є помилковим посилання заявника на положення ст.37 ЦПК України, оскільки в даній справі вказані норми не підлягають застосуванню.

Розглянувши питання про відвід судді Тітова М.Б. в порядку, визначеному ч.8 ст. 40 ЦПК України, вивчив матеріали справи, вважаю, що заявлений відвід задоволенню не підлягає, оскільки підстав для відводу судді, передбачених вищенаведеними положеннями чинного процесуального законодавства України, не встановлено.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Богуславського районного суду Київської області Тітова М.Б. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Богуславська міська рада Київської області про усунення перешкод в користуванні власністю, відношення меж земельної ділянки, визнання частково недійсним рішення сільської ради, частково скасування державних актів на право власності на земельні ділянки, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуючий: суддя Г. С. Лебединець