Справа № 638/387/25
Провадження № 2/638/179/25
11 вересня 2025 року Шевченківський районний суд міста Харкова в складі:
Головуючого судді Цвірюка Д.В.,
за участю секретаря Рудської В.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по оплаті платежів та внесків, трьох відсотків річних та інфляційних витрат, -
Представник Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19» завернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просив стягнути з відповідача ОСОБА_1 суми заборгованості по оплаті платежів та внесків у розмірі 9399,53 грн., трьох відсотків річних у розмірі 291,28 грн., інфляційних витрат в сумі 949,52 грн., а також, судового збору у розмірі 2422,40 грн., витрат на правничу допомогу в сумі 5000 грн. та 1064,03 грн.
В обґрунтування заявлених позовних вимог посилається на те, що 21.06.2019 року установчими зборами затверджено Статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19» та протоколом № 1-2021 від 16.08.2021 року загальних зборів затверджено розмір внесків на утримання будинку Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19» та визначено порядок їх сплати: розмір платежів становить 5,50 грн. за 1 кв.м житлового приміщення, 3 грн. за 1 кв.м комори та 3,65 грн. за 1 кв.м комерційного приміщення. За житлові приміщення першого поверху 1-6 під`їздів платіж передбачено в розмірі 5,05 грн. за 1 кв.м. Сплата має відбуватися до 5 числа кожного місяця шляхом перерахування на банківський рахунок Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19».
Відповідач є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 11.12.2024 року має заборгованість в сумі 9399,53 грн., останній платіж було здійснено 23.04.2024 року та з цього періоду жодного платежу відповідачем не було проведено. На вказану суму заборгованості нараховано три відсотки річних у розмірі 291,28 грн. та інфляційні витрати в сумі 949,52 грн., які розраховані щодо кожного простроченого платежу окремо.
У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем покладених на нього обов`язків, утворилась заборгованість по оплаті платежів та внесків, на яку нараховано три відсотки річних та інфляційні витрати, у загальному розмірі 10 640,33 грн.
Ухвалою судді від 24 січня 2025 року відкрито провадження у справі та її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, просив справу розглядати без його участі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд повідомлявся, причини своєї неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи та відзиву на позовну заяву не подав.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив справу розглядати без його участі, в разі неявки в судове засідання відповідача не заперечував проти розгляду справи в заочному порядку.
Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідач, згідно вимог ч.8 ст.128 ЦПК України, в судове засідання не з`явився, в порушення ч.3 ст.131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав, у зв`язку з чим на підставі ухвали Шевченківського районного суду міста Харкова від 12.09.2025 року проведено заочний розгляд даної справи згідно з вимогами ст.ст.280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні їм правовідносини, оцінивши кожний доказ окремо та у їх сукупності та взаємозв`язку, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.
У відповідності до ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ст.82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.
Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 на праві приватної власності належить об`єкт житлової нерухомості - квартира АДРЕСА_2 , загальною площею 55,5 кв.м., житловою площею 20 кв.м, що підтверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 408108800 від 14.12.2024 року.
Квартира АДРЕСА_2 знаходиться у багатоквартирному житловому будинку, управління, утримання та експлуатацію якого здійснює Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19» та відповідно є виконавцем послуг у цьому будинку.
Статтею 385 Цивільного кодексу України передбачено, що власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків).
Відповідно до статуту ОСББ «Мирна 19», останнє створено відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» і об`єднує власників квартир і нежитлових приміщень багатоквартирного будинку у АДРЕСА_3 .
Так, у пункті 2 розділу V статуту передбачено, що співвласник серед іншого зобов`язаний також: виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.
Пунктом 1 розділу ІІІ статуту передбачено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія (ревізор) об`єднання.
Згідно з пунктом 3 розділу ІІІ вказаного статуту до виключної компетенції загальних зборів належить у тому числі визначення порядку сплати, переліку та розміру внесків і платежів співвласників.
Пунктом 11 розділу ІІІ статуту визначено, що рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.
Згідно з розділом VI статуту співвласники є відповідальними за порушення статуту об`єднання та рішень статутних органів.
Протоколом №1-2021 Загальних зборів співвласників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного житлового будинку за місцем знаходження АДРЕСА_3 , від 16.08.2021 року затверджено розмір внесків на утримання будинку ОСББ Мирна 19 та визначено порядок їх сплати: розмір платежу становить 5,50 грн. за 1 кв.м житлового приміщення, 3,00 грн. за 1 кв.м комори та 3,65 грн. за 1 кв.м комерційного приміщення. За житлові приміщення першого поверху 1-6 під`їздів платіж передбачено в розмірі 5,05 грн. за 1 кв.м. Сплата має відбутися до 5 числа кожного місяця шляхом перерахування на банківський рахунок ОСББ Мирна 19.
Відомостей про оскарження вказаного рішення та його скасування в судовому порядку, в тому числі і через неповідомлення відповідача про його проведення, відповідачем суду не надано, матеріали справи іншого не містять.
Отже, прийняті загальними зборами рішення, розміри внесків, тарифів та дольової участі є діючими правомірними, ніким не оспорено та не скасовано.
Отже, загальна сума внеску по вищевказаній квартирі у період з 01.09.2021 року по 11.12.2024 року становить 9399,53 грн., останній платіж здійснено відповідачем 20.06.2022 року у розмірі 305 грн.
Частиною 3 ст.13 Конституції України передбачено, що власність зобов`язує.
Відповідно до ч. 1 ст.322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
За положеннями частини другої ст.382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку.
Статтею 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.
Відповідно до частини четвертої статті 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.
У статті 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що співвласник зобов`язаний: виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.
За змістом частин першої другої статті 16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту: шляхом скликання загальних зборів: створювати органи управління та визначати умови їх діяльності та оплати; приймати рішення щодо надходження та витрати коштів об`єднання; визначати порядок утримання, експлуатації та ремонту неподільного і загального майна відповідно до статуту; давати згоду на укладення договорів на виконання робіт та надання послуг для об`єднання відповідно до вимог статті 10 цього Закону; встановлювати розміри платежів, зборів і внесків членів об`єднання, а також відрахувань до резервного і ремонтного фондів; виключати з свого складу членів об`єднання, які не виконують своїх обов`язків; брати на баланс майно об`єднання; для виконання статутних завдань здійснювати необхідну господарську діяльність в порядку, визначеному законом. Доручати правлінню в межах повноважень, визначених статутом: визначати підрядника, укладати договори на управління та експлуатацію, обслуговування і ремонт майна з будь-якою фізичною або юридичною особою відповідно до статуту та законодавства; здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків та платежів; ініціювати скликання загальних зборів; захищати права, представляти законні інтереси власників в органах державної влади і органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності; за рішенням загальних зборів та згодою власників приміщень, які не є членами об`єднання, використовувати приміщення в житловому комплексі для потреб органів управління об`єднання.
Статтею 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що ОСББ має право забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків, вимагати своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених законом та статутом об`єднання платежів, зборів і внесків від власників приміщень, а також відрахувань резервного і ремонтного фондів, звертатись до суду з позовом про звернення стягнення на майно власників приміщень, які відмовляються відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим законом та статутом об`єднання платежі, збори і внески, а також відрахування до резервного та ремонтного фондів.
Відповідно до статті 23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів.
У статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.
Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку визначено Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі-Закон № 417-VIII), який регулює правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління.
Частиною першою статті 7 Закону № 417-VIII визначені обов`язки співвласників багатоквартирного будинку, зокрема: забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку; додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм; виконувати рішення зборів співвласників; своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги.
Кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника (частина друга статті 7 Закону № 417-VIII ).
Відповідно до ст.385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.
Відповідно до ч. 1 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Таким чином, відповідач повинен був здійснювати щомісячні платежі на утримання будинку та прибудинкової території, враховуючи тарифи, затверджені вказаними вище протоколами загальних зборів ОСББ.
Відповідно до розділу V статуту ОСББ «Мирна 19», співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.
Заборгованість, яка утворилась за надані послуги за адресою: АДРЕСА_1 , за період з 01.09.2021 року по 11.12.2024 року складає 9399,53 грн.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 408108800 від 14.12.2024 року, відповідач набув право власності на вищевказане майно лише 20.06.2022 року.
При цьому, відповідач з 17.10.2024 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 24.01.2025 року.
Як вбачається з акту взаєморозрахунків з приміщеннями ОСББ «Мирна 19» за адресою: АДРЕСА_1 нараховано: за червня 2022 року 2136,75 грн., за січня по грудень включно 2023 року 3663 грн., за січня по грудень 2024 року 3357,75 грн. При цьому, 24 квітня 2024 року відповідачем сплачено 368,72 грн.
Отже, заборгованість за період з червня 2022 року по грудень 2024 року становить: 2136,75 грн. + 3663 грн. + 3357,75 грн. = 9157,50 грн.; 9157,50 грн 368,72 грн. = 8788,78 грн.
Таким чином, розмір заборгованості по оплаті платежів та внесків за період з червня 2022 року по грудень 2024 року становить 8788,78 грн.
Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно зі статтею 610,612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Судом встановлено, що позивач у період з червня 2022 року по грудень 2024 року виконував свої зобов`язання та забезпечував надання відповідачу послуг за вищевказаною адресою, проте відповідачем не виконано зобов`язань щодо оплати отриманих послуг, внаслідок чого виникла заборгованість в сумі 8788,78 грн., яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
Щодо стягнення інфляційних втрат та трьох відсотків річних, суд зазначає наступне.
Постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2022 року № 206 про «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» імперативно встановлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення плати за житлово-комунальні послуги населенням (у тому числі населенням, що проживає у будинках, де створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, житлово-будівельні (житлові) кооперативи або яким послуги надаються управителем чи іншою уповноваженою співвласниками особою за колективним договором) в територіальних громадах, що розташовані на територіях, на яких ведуться бойові дії (територіях можливих бойових дій, активних бойових дій, активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси) або тимчасово окупованих Російською Федерацією, відповідно до переліку, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій (до дати припинення можливості бойових дій, завершення бойових дій, завершення тимчасової окупації), або якщо нерухоме майно споживача було пошкоджено внаслідок воєнних (бойових) дій за умови інформування про такі випадки відповідного виконавця комунальної послуги (для послуги розподілу природного газу з урахуванням вимог Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості від 15 травня 2015 року № 285).
Ця постанова набирає чинності з дня її опублікування і застосовується з 24 лютого 2022 року.
Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022 року у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово подовжено та діє на теперішній час.
Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 р. № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих РФ» визначено, що у період з 24.02.2022 по 15.09.2022 м. Харків відносився до території активних бойових дій.
Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28 лютого 2025 року № 376 затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, згідно якого з 15.09.2022 Харківська міська територіальна громада відноситься до території можливих бойових дій.
Верховний Суд у постанові по справі № 922/1717/23 від 13.02.2024 зазначив, що ОСББ не є фізичною особою чи фізичною особою-підприємцем, а як юридична особа ОСББ не має свого власного споживання. ОСББ, згідно з нормами чинного законодавства, сприяє отриманню співвласниками багатоквартирного будинку комунальних послуг, зокрема постачанню та розподілу електричної енергії. Ця електрична енергія постачається у багатоквартирний будинок виключно задля функціонування спільного майна співвласників (зокрема інженерно-технічних систем будинку, як то роботи індивідуального теплового пункту, котелень, підкачувальних насосів тощо) та для задоволення побутових (спільно-побутових) потреб співвласників (зокрема електропостачання ліфтів, освітлення місць загального користування та прибудинкової території тощо).
ОСББ має особливий статус, відмінний від інших юридичних осіб, оскільки створюється та функціонує як непідприємницьке товариство згідно з окремим Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», має статус неприбутковості, та не є суб`єктом господарювання, не використовує електричну енергію для власних потреб.
Отже, ОСББ в частині споживання електричної енергії на побутові потреби по аналогії Закону підпадає під визначення "колективний побутовий споживач" електроенергії, у випадку, коли ці організації об`єднують мешканців у багатоквартирних будинках та діють в їхніх інтересах для забезпечення комфортних умов проживання у будинку.
Суди обох інстанцій дійшли правильного висновку, що об`єднання співвласників багатоквартирного будинку створено співвласниками для надання послуг з утримання спільного майна, а тому на споживання електричної енергії для утримання спільного майна розповсюджується дія Постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 № 206. Таким чином, позивач є колективним побутовим споживачем (від імені всіх фізичних осіб співвласників) та договір укладений для забезпечення та сприяння співвласникам будинку в отриманні житлово-комунальних послуг належної якості та у встановлений строк.
А відтак, відповідач відноситься до категорії осіб, на яких розповсюджуються положення абз. 1 п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 № 206 щодо заборони на нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення плати за житлово-комунальні послуги населенням (у тому числі населенням, що проживає у будинках, де створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, житлово-будівельні (житлові) кооперативи або яким послуги надаються управителем чи іншою уповноваженою співвласниками особою за колективним договором).
За таких обставин, позовні вимоги про стягнення з відповідача 3% річних та інфляційних втрат з 24.02.2022 року є такими, що суперечать положенням абз. 1 п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 № 206, у зв`язку з чим, суд відмовляє у задоволення вказаних позовних вимог в цій частині.
На підставі викладеного, суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позовні вимоги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по оплаті платежів та внесків, трьох відсотків річних та інфляційних витрат підлягають задоволенню частково.
У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.
Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Відповідно до ст.78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається саме на осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу позовних вимог знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд ухвалює рішення про задоволення позовних вимог.
При цьому, суд в тому числі керується прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, який зазначав, що хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (рішення у справі «Руїз Торіха проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.94 р., Серія A, N 303-A, параграф 29).
На підставі ч. 1 ст. 141, п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягнення судовий збір та судові витрати на професійну правничу допомогу пропорційно розміру задоволених позовних вимог (0,82%), тобто у розмірі 1986,40 грн судовий збір та 4978,79 грн витрати на професійну правничу допомогу, а всього судові витрати у розмірі 6958,90 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 4, 10-13, 15, 16, 76-89, 133-141, 259, 263, 265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по оплаті платежів та внесків, трьох відсотків річних та інфляційних витрат задовольнити частково.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19» заборгованість по оплаті платежів та внесків у розмірі 8788 (вісім тисяч сімсот вісімдесят вісім) гривень 78 копійок.
В іншій частині в задоволенні позовних вимог відмовити.
Стягнути із на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19» судовий збір у розмірі 1986 гривні 40 копійок.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19» судовий збір у розмірі 1986,40 грн та інші судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4978,79 грн, а всього судові витрати у розмірі 6965 (шість тисяч дев`ятсот шістдесят п`ять) грн 19 коп.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Відповідно ч.3 ст.354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
відповідач: ОСОБА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 .
Головуючий суддя: Д.В. Цвірюк