Справа № 749/1056/25
Номер провадження 2/749/397/25
16 вересня 2025 року Сновський районний суд Чернігівської області в складі:
головуючого-судді Чигвінцева М.С.
за участі секретаря Мирошниченко А.М.
розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Сновськ цивільну справу № 749/1056/25 за позовом ОСОБА_1 до Сновської міської ради Корюківського району Чернігівської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
Позивач звернулася до суду з позовом до Сновської міської ради Корюківського району Чернігівської області, в якому просить:
- встановити факт того, що ОСОБА_2 є (по лінії матері) її рідним дідом;
- визначити додатковий строк у 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті рідного діда ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позов обґрунтований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний дід позивача, ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина, до складу якої входять житловий будинок АДРЕСА_1 . Позивач є спадкоємицею другої черги за законом. За життя її дід не розпорядився наявним йому майном, в шлюбі не перебував. Спадкодавець ОСОБА_2 на день смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований і проживав за адресою: АДРЕСА_1 . За цією ж адресою без державної реєстрації шлюбу в установах державної реєстрації актів цивільного стану проживала його співмешканка, ОСОБА_3 , яка була зареєстрована в будинку з 10.07.1987 року і виписана в зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується довідкою Тихоновицького старостинського округу Сновськї міської ради Корюківського району Чернігівської області від 07.07.2025 року за № 354. Спадкова справа про відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру за № 81750219 від 04.07.2025 року. Маючи намір прийняти спадщину, позивач у липні 2025 року звернулася до Сновської державної нотаріальної контори. Однак, нотаріусом було роз`яснено, що позивачем було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. Крім того, нотаріус не змогла встановити родинні відносини між спадкоємцем та спадкодавцем, оскільки мають розбіжності в документах, а саме в зв`язку з розбіжностями в літері прізвища позивача « ОСОБА_4 » і прізвищі її матері « ОСОБА_5 », доньки спадкодавця. Вказане унеможливлює оформити спадкові права, тому позивач вимушена звернутися до суду з даним позовом.
У підготовче засідання позивач не з`явилася, у позові просила справу розглянути без її участі.
Представник Сновської міської ради у підготовче засідання не з`явився. У матеріалах справи наявна його заява, в якій просить справу розглянути у його відсутність та підтримує позовні вимоги.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Частиною 3 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Як вбачається з позицій Верховного Суду, викладених в Постанові Пленуму Суду № 2 від 12.06.2009 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження обставин справи.
При обставинах, коли у позивача відсутні інші способи захисту цивільних прав та інтересів, чим може бути визнання права відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, а визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб тому є всі законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в наслідок чого визнання відповідачем позову слід прийняти і задовольнити позов.
Дослідивши позовну заяву та додані до неї письмові докази, суд вважає за можливе прийняти визнання позову відповідачем, оскільки таке визнання не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб.
Суд, враховуючи вищевказане, вважає за можливе обмежитися у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження обставин справи.
Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Як указав Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Таким чином, з огляду на те, що законодавцем чітко не визначено вичерпний перелік обставин поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, враховуючи обставини конкретної справи, суд доходить висновку про поважність причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, що відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Згідно з ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини.
Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», визначено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.
Оцінивши зібрані у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, надавши оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо, а також враховуючи ту обставину, що встановлення даного факту необхідне позивачу для належного оформлення спадщини, суд доходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
Частиною 1 статті 142 ЦПК України визначено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
Враховуючи те, що відповідач до початку розгляду справи по суті визнав позов у повному обсязі, тому 50% судового збору слід повернути позивачу з державного бюджету.
Керуючись ч. 3 ст. 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 258, 259, 265, 273, 354 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до Сновської міської ради Корюківського району Чернігівської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Встановити факт того, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , є (по лінії матері) рідним дідом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті рідного діда ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці з дня набрання рішенням законної сили
Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) з державного бюджету України 50% сплаченого при подачі позовної заяви судового збору в розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн. 40 коп.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його (проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня його складення шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду відповідно до ст. 355 ЦПК України або через Сновський районний суд Чернігівської області відповідно до п.15.5 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України.

Суддя М.С. Чигвінцев