"17" вересня 2025 р.
Справа № 642/4552/25
Провадження № 2/642/1603/25
17 вересня 2025 року
Холодногірський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Петрової Н.М.
секретаря судового засідання - Падалка Д.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
04.08.2025 до Холодногірського районного суду м.Харкова звернувся представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Луніна О.В., яка діє на підставі договору про надання правничої допомоги №б/н від 31.07.2025 з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій просить суд розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , який зареєстрований 22.08.2019 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №435, від 22.08.2019. ОСОБА_1 відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.08.2025 справа надійшла в провадження судді Петрової Н.М.
Ухвалою суду від 04.08.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с.15).
Позивач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Луніна О.В. в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник - адвокат надала заяву про підтримання позовних вимог, просила проводити розгляд справи за відсутності позивача та представника (а.с. 24).
Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідач, відповідно до вимог п.4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, в судове засідання не з`явилась, в порушення ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомила, своїм правом на подання відзиву не скористалась.
Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Згідно зі статтею 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, зі згоди позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
17.09.2025 ухвалою суду постановлено про заочний розгляд справи.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч.2 ст.247 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
22 серпня 2019 року у Холодногірському районному у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 435, між позивачем, ОСОБА_4 , та відповідачем, ОСОБА_2 було укладено шлюб (Свідоцтво про шлюб Серії НОМЕР_1 )(а.с.7).
Після реєстрації шлюбу позивач змінила дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_5 ».
Спільних дітей позивач та відповідач - не мають.
Представник позивача зазначає, що шлюбні відносини між позивачем та відповідачем фактично припинені, шлюб існує лише формально.
Позивач та відповідач вже декілька місяців проживають окремо, спільне господарство подружжям не ведеться, бюджет формується окремо. Несумісність поглядів на життя, а також характерів створюють неможливість подальшого проживання однією сім?єю.
Відповідач перестав цікавитися їх відносинами, та не бажав їх збереження. Поза волею позивачки, поки вона була відсутня, забрав автівки, вивіз грошові кошти та значну частину спільного майна подружжя, повертати відмовляється. Всі дії відповідача спрямовані на остаточне руйнування відносин між подружжям.
Слід зазначити, що ОСОБА_2 свідомо ухиляється від розірвання шлюбу через органи РАЦСУ.
Позивач ОСОБА_1 наполягає, що підстав щодо примирення не існує, вважає примирення з відповідачем неможливим. Подальше спільне проживання та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.
Статтею 51 Конституції України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки.
Зазначене конституційне положення знайшло свій подальший розвиток у Сімейному кодексі України, відповідно до ст. 21 якого, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Вжите в цій правовій нормі слово «союз» підкреслює законодавче визнання теорії договірної природи шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (ст. 24 СК України).
Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги (ст.53 СК України).
Відповідно до ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно зі ст.110 СК України кожен із подружжя має право на пред`явлення позову про розірвання шлюбу, тобто припинення шлюбних правовідносин. При цьому подальше збереження шлюбу в будь-якому випадку можливе лише на паритетних засадах - на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є морально-правовою основою шлюбу.
Судом встановлено, що відносини між подружжям фактично вже вичерпані, відновлювати сімейні стосунки сторони не бажають, категорично заперечують проти подальшого збереження сім`ї . За таких обставин позов про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.
У відповідності до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Таким чином при розірванні шлюбу кожен із подружжя має право зберегти спільне прізвище або відновити дошлюбне. Це право може бути реалізоване лише у момент припинення шлюбу у разі його розірвання.
Згідно з ч.8 ст.294 ЦПК України, у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час реєстрації, що розривається.
Як вбачається із свідоцтва про шлюб, позивач змінила дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_5 ».
Відповідно до ст. ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача необхідно стягнути на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 211,20 грн
На підставі викладеного і керуючись ст.ст.12,19,81,131-141,259,264,265,280-283 ЦПК України, ст.ст.110,112 Сімейного Кодексу України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, укладений між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 який зареєстрований 22.08.2019 у Холодногірському районному у місті Харкова відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №435, серія НОМЕР_2 -розірвати.
Позивачу ОСОБА_7 залишити дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 211,20 грн. (одна тисяча двісті одинадцять грн. 20 коп.).
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Сторони:

Позивач: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_5 ,РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Повний текст рішення складено 17.09.2025.

Суддя Наталя ПЕТРОВА