Справа №498/684/25
Провадження по справі №2/498/387/25
04 вересня 2025 року с-ще. Велика Михайлівка
Великомихайлівський районний суд Одеської області у складі:
головуючої судді - Чернецької Н.С.,
за участю секретаря судового засідання Попович М.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел. Велика Михайлівка Одеської області цивільну справу за позовною заявою керівника Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області, який діє в інтересах держави в особі Великомихайлівської селищної ради Роздільнянського району Одеської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди навколишньому природному середовищу в результаті незаконної порубки дерев, завданої вчиненням злочину,
29 квітня 2025 року до суду надійшла позовна заява керівника Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області, який діє в інтересах держави в особі Великомихайлівської селищної ради Роздільнянського району Одеської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди навколишньому природному середовищу в результаті незаконної порубки дерев, завданої вчиненням злочину, позивач мотивує свої вимоги тим, що вироком Великомихайлівського районного суду Одеської області у справі № 498/128/22 від 07.12.2022 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді обмеження волі на строк 3 роки, зі звільненням від відбування покарання на підставі ст. 75 КК України з іспитовим строком 1 рік та покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 1 ст. 76 КК України. При цьому, питання про стягнення з ОСОБА_1 шкоди навколишньому природному середовищу заподіяної незаконною порубкою дерев у лісах на користь держави, судом не вирішувалось. Вказаний вирок Великомихайлівського районного суду Одеської області набрав законної сили 09.01.2023. Крім того, вироком Великомихайлівського районного суду Одеської області у справі № 498/629/22 від 17.01.2023 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років, зі звільненням від відбування покарання на підставі ст. 75 КК України з іспитовим строком 3 роки та покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 1 ст. 76 КК України.
Також, судом вирішено питання, щодо стягнення із ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) шкоду заподіяну самовільною рубкою дерев у сумі 19 108,72 грн. на користь держави. У ході розгляду цих справ судом встановлено, що 20.11.2021, приблизно 20:00 год. (більш точного часу встановити не представилось можливим), ОСОБА_1 за попередньою змовою з ОСОБА_2 , діючи умисно, всупереч встановленому порядку заготівлі лісодеревини, без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів (лісорубного квитка або ордера), в порушення вимог ст.ст. 4, 69 Лісового кодексу України, ст. 60 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та порядку спеціального використання лісових ресурсів, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про врегулювання питань щодо використання лісових ресурсів» від 23.07.2007 за № 761, самовільно, для власних потреб, знаходячись за межами населеного пункту, а саме: в 27 кварталі (виділ № 1) в урочищі «Муратове» Великомихайлівського лісництва ДП «Великомихайлівське лісове господарство» на території Роздільнянського району Одеської області (адміністративна територія Великомихайлівської селищної ради), маючи на меті здійснити незаконну порубку дерев, які виконують протиерозійні функції, за допомогою заздалегідь підготовлених інструментів - знарядь правопорушення, а саме бензопили марки «VITALS MASTER», здійснили незаконну порубку 13 сироростучих дерев породи «Акація біла», діаметри пнів яких склали в межах 17,0 - 44,5 см., відокремивши стовбури дерев від коріння, з метою подальшого використання їх для власних потреб без мети збуту. Своїми умисними діями ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заподіяли шкоду державі на загальну суму 38 217,43 грн., що у двадцять і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та, як вбачається з примітки до ст. 246 КК України, є істотною шкодою і судом такі дії їх кваліфіковано за ч. 2 ст. 246 КК України - незаконна порубка дерев у лісах, що заподіяла істотну шкоду, за попередньою змовою групою осіб. Розмір шкоди, завданий державі внаслідок незаконної порубки дерев підтверджено висновком експерта № 21-7019 судової інженерно-екологічної експертизи від 24.01.2022 відповідно до якого він складає 38 217,43 грн. Просить стягнути з відповідача на користь держави в особі Великомихайлівської селищної ради Роздільнянського району Одеської області шкоду завдану вчиненням злочину навколишньому природному середовищу в результаті незаконної порубки дерев, у розмірі 19 108,72 грн.
Позивач в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, та просить суд їх задовольнити.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надійшло клопотання про розгляд справи у відсутність представника, позов підтримує, просить суд його задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явився, заяв, клопотань не надав.
Оскільки відповідач належним чином повідомлявся про дату розгляду справи і позивач не заперечує проти розгляду справи у відсутності відповідача суд, відповідно до ст.280 ЦПК України, виніс ухвалу про заочний розгляд справи.
Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що вироком Великомихайлівського районного суду Одеської області від 07 грудня 2022 року у справі № 498/128/22 ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.246 КК України та призначено йому покарання у вигляді 3 (трьох) років обмеження волі. На підставі ст. 75 КК України звільнено ОСОБА_1 від відбування покарання з випробуванням, встановлено йому іспитовий строк 1 (один) рік, покладено на нього обов`язки, передбачені ч.1 ст.76 КК України, періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи.
Згідно запита Роздільнянської окружної прокуратури від 04.04.2025 адресованого Великомихайлівській селищній раді Роздільнянського району Одеської області, вбачається що Роздільнянська окружна прокуратура просить надати наступну інформацію: про добровільне відшкодування ОСОБА_1 шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев на території селищної ради, із зазначенням суми, яка ним сплачена та наданням підтверджуючих документів; про вжиття Великомихайлівською селищною радою заходів цивільно-правового характеру щодо стягнення з ОСОБА_1 заподіяної довкіллю шкоди внаслідок вчиненого злочину або намір звернутися до суду з цього приводу; надати розрахунковий рахунок Великомихайлівської селищної ради Роздільнянського району Одеської області на який мають бути стягнуті кошти за завдану довкіллю шкоду, внаслідок вчиненого кримінального правопорушення.
Згідно відповіді Великомихайлівської селищної ради Роздільнянського району Одеської області № 642/02-13 від 10.04.2025 вбачається, що Великомихайлівською селищною радою не вживались заходи цивільно-правового характеру щодо стягнення з ОСОБА_1 19 108,72 грн., та просять Роздільнянську окружну прокуратуру вжити цивільно-правові заходи щодо відшкодування збитків завданих ОСОБА_1 внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Згідно листа Роздільнянської окружної прокуратури від 21.04.2025 адресованого Великомихайлівській селищній раді Роздільнянського району Одеської області, селищну раду повідомлено, що Роздільнянською окружною прокуратурою прийнято рішення про представництво інтересів держави шляхом звернення до суду з позовом в інтересах Великомихайлівської селищної ради Роздільнянського району Одеської області до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди навколишньому природному середовищу в результаті незаконної порубки дерев, завданої вчиненням злочину в сумі 19 108,72 грн.
Згідно з ч.ч. 1, 3, 7 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до обвинуваченого. Цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.
Відповідно до ч. 3 ст. 1 Лісового кодексу України усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.
Згідно ч. 1 ст. 4 Лісового кодексу України до лісового фонду України належать лісові ділянки, в тому числі захисні насадження лінійного типу, площею не менше 0,1 гектара.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 Лісового кодексу України право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами.
Згідно ч. 1 ст. 17 Лісового кодексу України у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.
Відповідно до ч. 2 ст. 24 Лісового кодексу України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону.
Статтею 65 Лісового кодексу України встановлено, що використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 67 Лісового кодексу України заготівля деревини (порубки) належить до спеціального використання лісових ресурсів.
Умови і механізм спеціального використання лісових ресурсів визначено порядком спеціального використання лісових ресурсів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 761 від 23.05.2007 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 68 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється на лісових ділянках, які виділяються для цієї мети, без надання земельних ділянок.
Згідно ч. 1 ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.
Умови і механізм видачі лісорубного або лісового квитка як спеціального дозволу на використання лісових ресурсів визначено Порядком видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 761 від 23.05.2007.
Відповідно до п. 1 ст. 105 Лісового кодексу України особи, винні у незаконному вирубуванні дерев, несуть відповідальність за порушення лісового законодавства.
Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Згідно з вимогами ст.ст. 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно дотримуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до вимог п. «д» ч. 1 ст.12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище.
Відповідно до частини першої статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.
Частиною другою статті 68 цього Закону встановлено перелік порушень законодавства про охорону навколишнього природного середовища, за які може наступати відповідальність.
Згідно з частиною третьою, четвертою статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Частиною першою статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.
Відшкодування збитків завданих унаслідок порушення екологічного законодавства здійснюється у спосіб відновлення майнового стану суб`єктів екологічних правовідносин за рахунок інших суб`єктів, правопорушників вимог екологічного законодавства і має компенсаційний характер, а також застосовується як вид майнової відповідальності, екологічно-правова санкція відповідно до частини четвертої, п`ятої статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», як за порушення екологічно- правових зобов`язань у межах договірної відповідальності, так і за порушення встановлених вимог щодо раціонального використання природних ресурсів, охорони довкілля та забезпечення екологічної безпеки у межах позадоговірної відповідальності.
Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоду завдано не з її вини.
Для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 Цивільного кодексу України необхідно довести такі елементи: неправомірність поведінки особи (неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії); наявність шкоди. (під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо)); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки; вина особи, що завдала шкоду.
Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» незаконно добута деревина може бути результатом незаконної порубки лісу, за скоєння якої наступає кримінальна відповідальність. Визнається незаконною порубка дерев і чагарників, вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено.
Згідно зі ст. 107 Лісового кодексу України громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства внаслідок незаконної порубки повинен нести відповідач, який в судовому порядку був визнаний винним.
Наявний склад усіх необхідних елементів, визначених ст. 1166 Цивільного кодексу України.
Згідно із приписами ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються до спецфондів Державного, обласних та місцевих (сільського, селищного, міського) бюджетів за місцем скоєння правопорушення.
Оскільки порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища сталися на території Великомихайлівської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, то заподіяна шкода підлягає стягненню на користь її місцевого бюджету.
Згідно зі ст. 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно з частиною 2 зазначеної статті, способами захисту цивільних прав та інтересів серед іншого можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Станом на день звернення до суду з позовною заявою, відповідачем у добровільному порядку збитки, завдані злочином та навколишньому природньому середовищу не відшкодовані.
Підстави для представництва прокурором інтересів держави підтверджено таким.
Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Такі випадки встановлено ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Вказаною нормою передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Із зазначеної норми вбачається, що підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді складаються з чотирьох елементів: наявність інтересів держави у спірних правовідносинах; порушення/загроза порушення зазначених інтересів; наявність/відсутність компетентного суб`єкта владних повноважень, який має захищати зазначені інтереси держави; нездійснення або неналежним чином здійснення захисту інтересів держави компетентним суб`єктом владних повноважень (у разі його наявності).
Прокурор виходить з необхідності вирішення проблеми суспільного значення, існування якої виправдовує застосування механізму стягнення шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконної порубки лісу.
Незаконне та безоплатне використання природних ресурсів ослаблює економічні основи держави, що потребує прокурорського реагування у межах наданої Конституцією України компетенції.
Крім того, інтерес держави полягає в тому, що нестягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення злочину, призводить до ненадходження коштів до спеціальних фондів державного та місцевих бюджетів.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що шкоду завдано саме внаслідок неправомірних дій відповідача, факт заподіяння шкоди та сума шкоди повністю доводиться наданими доказами, а тому позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.
За змістом п. 6 ч. 1ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Зважаючи, що позивач звільнений від сплати судового збору, то відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, суд вбачає, що із відповідача необхідно стягнути судовий збір у дохід держави.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за подання позовної заяви немайнового характеру юридичною особою у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
На момент подання позову сума судового збору, яку необхідно було сплатити, становила 3028,00 грн.
Таким чином, суд вважає за необхідне стягнути із відповідача 3028,00 грн. судового збору на користь держави.
Керуючись ст.ст. 141, 142, 206, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд
Позовні вимоги керівника Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області, який діє в інтересах держави в особі Великомихайлівської селищної ради Роздільнянського району Одеської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди навколишньому природному середовищу в результаті незаконної порубки дерев, завданої вчиненням злочину - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстрованого: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) на користь держави судовий збір у розмірі 3 028,00 грн.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Одеського апеляційного суду. Якщо в судовому засідан ні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте Великомихайлівським районним судом Одеської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя Н.С. Чернецька