УХВАЛА

про залишення заяви без розгляду

18 вересня 2025 року м.Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Єпішина Ю.М.,

присяжних: Шевченко С.М., Гайдай М.А.,

секретар судового засідання Царенко Д.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Корабельної районної ради м.Херсона, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, -

встановив:

В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебуває заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Корабельної районної ради м.Херсона, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 16.08.2019 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання.

Ухвалою від 02.07.2020 року по справі призначено судово-психіатричну експертизу.

Ухвалою від 19.05.2025 року відновлено провадження у справі.

Заявник повторно у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи на іншу дату, підтримання заявлених вимог та розгляд справи за відсутності заявника не надсилала.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився. Про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд дослідивши матеріали справи, яка перебуває у провадженні суду тривалий період часу, вважає за можливе залишити заяву без розгляду.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Заявник неодноразово в судові засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, документально підтверджені причини неявки суду не надав.

Як вбачається з матеріалів справи, про судові засідання заявник повідомлялася шляхом направлення судових повісток за адресою, зазначеною в заяві.

З наявних в матеріалах справи поштових повідомлень вбачається, що судова кореспонденція (повістки про виклик в судове засідання), спрямовані судом на адресу заявника, зазначену в позовній заяві, повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до ч. 13 ст. 128 ЦПК України, за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має електронного кабінету, та технічної можливості повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно пункту 5, 6 Порядку надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 23.01.2023 року № 28, судовий виклик надсилається учаснику судового процесу за наявності відповідної заяви та технічної можливості. Форма заяви надається учаснику судового процесу в суді або самостійно завантажується ним з офіційної сторінки суду, розміщеної на офіційному веб-порталі судової влади України. Така заява підписується власноруч або кваліфікованим електронним підписом учасника судового процесу та подається до суду.

Хоч в матеріалах справи відсутня заява заявника про отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою смс-повідомлень, судом на номер телефону, зазначений заявником в заяві направлялись повістки про виклик до суду.

Згідно довідки про доставку СМС-повідомлення доставлено ОСОБА_1 на її номер телефону.

Заяв та клопотань, в тому числі про зміну місця проживання, зміну номеру телефону, до суду не подавала.

Суд розцінює неодноразову та тривалу неявку у судове засідання заявника, як зловживання своїми процесуальними правами.

Відповідно до норм Цивільного процесуального кодексу України, сторони зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.

Відповідно до ст.6 ч.1 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Також, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавиться провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Разом з тим слід відмітити, що позивач (заявник, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору) із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи або відповідного судового провадження. У разі відсутності обставин непереборної сили ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

Особою, не повідомленою про розгляд справи» (пункт 1 частини другої статті 358 ЦПК України), не можна вважати особу, яка власне ініціювала розгляд справи або відповідного судового провадження (позивача, заявника, третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору), яка скористалася своїм правом доступу до правосуддя, подала позовну заяву (заяву, скаргу), на підставі якої було відкрито судове провадження.

Даний висновок узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.09.2024 року, справа №490/9587/18).

В контексті ст. 6 ч.1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка поряд з практикою Європейського Суду з прав людини, є джерелом права в Україні «розумність тривалості провадження повинна оцінюватися у світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника».

Зважаючи на викладене та те, що справа у провадженні суду перебуває тривалий проміжок часу, суд вважає за можливе залишити заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі наведеного, керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, практикою Європейського Суду з прав людини, ст. 200, ч.5 ст.223, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст.ст. 258-260, 354 ЦПК України, суд,-

постановив:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Корабельної районної ради м.Херсона, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області шляхом подачі апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.М.Єпішин

Присяжні С.М.Шевченко

М.А.Гайдай