Номер провадження 2-п/243/42/2025
Номер справи 243/1806/24
УХВАЛА

Іменем України

«12» вересня 2025 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Хаустової Т.А.

за участю секретаря судового засідання - Чернікової Ю.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі судових засідань № 4 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області заяву ОСОБА_1 , представник заявника адвокат ЛАБІК Генадій Іванович, про перегляд та скасування заочного Рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 21 березня 2024 року, -

В С Т А Н О В И В :

02 вересня 2025 року ОСОБА_2 звернулася до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з заявою про перегляд заочного Рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 21 березня 2024 року у справі № 243/762/24, обґрунтовуючи заяву тим, що 21 березня 2024 року заочним Рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області були задоволені позовні вимоги ОКП "Донецьктеплокомуненерго" про стягнення заборгованості з ОСОБА_2 за надання житлово-комунальних послуг з постачання теплової енергії за адресою: АДРЕСА_1 в сумі 34 455,97 грн за період з 01 листопада 2024 року по 01 лютого 2024 року, плати за абонентське обслуговування у розмірі 714,00 грн, 3 відсотків річних у розмірі 747,00 грн та витрати по сплаті судового збору в сумі 2684 грн.

Заявниця повідомляє, що дізналася про наявність судового провадження, коли отримала заочне Рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області за адресою тимчасового місця проживання: АДРЕСА_2 . ОСОБА_2 стверджує, що до цього вона не отримувала копію позовної заяви з додатками та не була повідомлена щодо призначення розгляду справи. Через необізнаність щодо призначення судового засідання, заявниця не була присутньою, що просить визнати поважною причиною неявки в судове засідання.

Таким чином, ОСОБА_2 просить переглянути та скасувати заочне Рішення від 21 березня 2024 року по справі №243/762/24 та поновити термін на перегляд заочного Рішення з дати отримання заочного Рішення, а саме з 13 серпня 2025 року.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного Рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заява ОСОБА_2 про перегляд та скасування заочного Рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 21 березня 2024 року у справі №243/762/24 за позовною заявою ОКП «Донецьктеплокомуненерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 21 березня 2024 року Слов`янським міськрайонним судом Донецької області було розглянуто цивільну справу №243/762/24 за позовною заявою ОКП «Донецьктеплокомуненерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Згідно з ч.2 ст. 284 ЦПК України, заяву про перегляд заочного Рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно з ч. 3, 4 ст. 284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне Рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного Рішення суду.

Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

ОСОБА_2 обґрунтовує заяву про перегляд та скасування заочного Рішення тим, що вона не отримувала копію позовної заяви з додатками, не була повідомлення щодо призначення судового засідання та дізналася з приводу судового розгляду, коли отримала судове Рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, а саме 13 серпня 2025 року.

У відповідності до п.2 ч.7 ст. 128 ЦПК України «У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова Повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові № 640/15287/20 від 19 січня 2022 року зазначив: «Водночас до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "за закінченням терміну зберігання", "адресат вибув", "адресат відсутній" і т. п., з врахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій».

Як наголошує у своїх Рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у Рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що « сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції та Кодексу.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду слідує, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року, пункт 52) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 03 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини зазначив, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.

Згідно з ст. 68 ЖК України, наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги.

Крім того, відповідно до ст.64 ЖК України повнолітні члени родини наймача несуть солідарну з наймачем відповідальність по зобов`язанням за надані комунальні послуги.

Приписами ст. 509 ЦК України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 13 ЦК України, а саме цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Таким чином, між позивачем та відповідачем виникли відносини, що породжують права та обов`язки, оскільки позивач надає житлово-комунальні послуги, відповідач ними користується.

Згідно з ст. 526 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином, згідно ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, одностороння відмова не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання.

У відповідності до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне Рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та(або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Виходячи зі змісту зазначеного закону, для скасування заочного Рішення мають бути у наявності одночасно обидві підстави, передбачені ч. 1 ст. 288 ЦПК України, а саме:

поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити суд, а також не подання відзиву на позовну заяву з поважних причин;

наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне Рішення.

Водночас з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного Рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення Рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше Рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне Рішення скасуванню не підлягає.

Суд вважає, що обставини, на які посилається відповідач, не мають істотного значення для правильного вирішення спору по справі, оскільки відповідачем не надано жодних доказів ,які б призвели до ухвалення Рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Враховуючи вищевикладене, а також ту обставину, що заявником не вказано доказів, які б мали значення для справи, та могли привести до ухвалення Рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни, суд приходить до висновку, що Заяву ОСОБА_2 про перегляд, скасування заочного Рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області по справі №243/762/24 та поновлення строків на звернення до суду - слід задовольнити частково.

Суд прийняв рішення відмовити в задоволенні вимог в частині перегляду та скасування заочного Рішення та задовольнити вимоги в частині поновлення строків на звернення до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд та скасування заочного Рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 21 березня 2024 року у справі № 243/762/24 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного Рішення без задоволення заочне Рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження Рішення починає відраховуватися з дати постановлення Ухвали про залишення заяви про перегляд заочного Рішення без задоволення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового Рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового Рішення.

Повний текст ухвали суду складено 12 вересня 2025 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова