Справа № 211/296/25
Провадження № 2/211/891/25
У Х В А Л А

іменем України

про залишення позову без розгляду

02 вересня 2025 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді - Юзефовича І.О.,

за участі секретаря судового засідання - Андрійченнко А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кривому Розі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕШ ТУ ГОУ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

09 січня 2025 року до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області через систему «Електронний суду» скеровано позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК КЕШ ТУ ГОУ» (далі позивач) до ОСОБА_1 (далі відповідач), якою позивач просив суд: стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за Кредитним договором № 20084 від 06.02.2021, в сумі 9 375,00 гривень, яка складається з прострочена заборгованість за сумою кредиту в розмірі становить 1 500,00 та прострочена заборгованість за процентами в розмірі 7 875,00 гривень.

Також стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати.

Позов подано адвокатом Пархомчуком Сергієм Валерійовичем (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю КС №8096/10 від 18.07.2019), який діє на підставі довіреності від 30.12.2024 строк дії до 31.12.2025.

Відповідно до матеріалів справи дана позовна заява 09 січня 2025 року надійшла до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

07 лютого 2025 року суддею Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області відкрито провадження у справі, справу визнано малозначною і розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін.

В судове засідання 11.06.2025 представник позивача не з`явився про причини неявки не повідомив. Судове засідання було відкладено на 02.09.2025. Також, про дату, час та місце розгляду справи, представник позивача повідомлявся шляхом направлення судової повістки через підсистему «Електронний суд».

У визначений день представник позивача до суду не з`явилися про причини своєї неявки не повідомив.

Суд дослідивши матеріали справи, що стосуються питання залишення позову без розгляду, виходить з такого.

За змістом ч. 1 ст. 65 ЦПК України представники учасників справи є учасниками судового процесу.

Адвокат як представник, який бере участь у судовому процесі від імені учасника справи (сторони чи третьої особи), інтереси якого він представляє, наділений і процесуальними правами та обов`язками учасника справи, якого представляє, за умови, що в документі, який підтверджує повноваження представника (ордері, договорі про надання правової допомоги, довіреності) немає застережень про обмеження повноважень.

Участь сторони (третьої особи) у судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом учасника справи, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, а відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні казуальні підстави. Тож, незважаючи на те, що вибір адвоката, який надаватиме професійну правничу допомогу, зокрема у формі представництва інтересів у суді, є правом особи (учасника справи), однак це право передбачає також і настання відповідних юридичних наслідків для учасника справи (як процесуального характеру, так і в матеріально-правовому спорі, переданого на розгляд суду). Незнання цього останнім не відміняє настання відповідних наслідків.

Таким чином, участь позивача (учасника справи) у судовому процесі через свого представника, повноваження якого належним чином підтверджені, слід розцінювати як участь самого позивача, у зв`язку з чим і наслідки вчинених представником процесуальних дій поширюються на особу, яку представляють (позивача), незалежно від того, якою є особиста поведінка цієї особи. Інше суперечило б самій сутності інституту представництва.

Вказане відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду викладеної в постанові від 11.04.2024 у справі №990/330/23 щодо застосування наслідків неявки в судове засідання учасника справи до позивача та його представника.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

В цій справі інтереси позивача представляє адвокат.

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи (п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України).

Суд зазначає, що адвокати реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку (ч. 6 ст. 14 ЦПК України).

Як зазначено вище про дату, час та місце розгляду справи представник позивача повідомлялися шляхом направлення судової повістки на електронну пошту, яка зазначена в позовній заяві - . Також, представнику направлено судову повістку через систему «Електронний суд» до електронного кабінету.

Суд зважає, що позивач був обізнаний про розгляд справи, який скористалася правом приймати участь у розгляді справи через свого представника, судові повістки направлялися позивачу та його представнику на альтернативні джерела отримання інформації (електронна пошта), які зазначені у позові.

В судові засідання 11.06.2025 та 02.09.2025 представник позивача не з`явилися, про причини своєї неявки не повідомили, відповідної заяви про розгляд справи за його відсутності не надав.

Відповідно до ч. 3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, суд визнає, що представник позивача двічі не з`явився до суду без поважних причин.

Окрім цього, суд зауважує, що судові повістки направлялися через систему «Електронний суд» також безпосередньо позивачу.

Отже, суд встановивши, що позивач та його представник був повідомлений належним чином про судові засідання, які були призначені на 11.06.2025 та 02.09.2025, двічі у судові засідання не з`явилися, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав, та, визнавши відсутність поважних обставин для відкладення розгляду справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

При цьому слід ураховувати, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

За таких обставин, враховуючи принцип розумності строків розгляду справи та те, що представник позивача повторно не з`явився у судове засідання, не проявили цікавості до своєї справи, представник позивача не був позбавлений можливості подавати будь-які заяви через систему «Електронний суд», засобами електронного чи поштового зв`язку, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 43, 53, 56, 255-261, 268, 353 ЦПК України ,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕШ ТУ ГОУ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, має право звернутись до суду повторно відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя І.О. Юзефович