Справа № 286/3127/25
Провадження № 2/286/1241/25
У Х В А Л А

29.08.2025 м. Овруч

Суддя Овруцького районного суду Житомирської області Кулініч Я.В. розглянувши в м. Овруч позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

27.08.2025 представник ОСОБА_2 в інтересах позивача ОСОБА_1 , який проживає в АДРЕСА_1 , через систему «Електронний суд», звернулася із позовом до ОСОБА_3 , яка проживає в АДРЕСА_2 , в якому просить розірвати шлюб, укладений 24 жовтня 1997 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований виконавчим комітетом Першотравневої селищної ради Овруцького району Житомирської області, актовий запис № 23.

Позовна заява подається до суду із дотриманням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Частиною четвертою статті 175 ЦПК України, встановлено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, пільги та гарантії їх соціального захисту визначені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» (далі - Закон № 3551-XII).

За змістом частини другої статті 22 Закону № 3551-XII ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

В позовній заяві представник позивача зазначила, що відповідно до посвідчення серії НОМЕР_1 від 07.07.2024 ОСОБА_1 є учасником бойових дій, а тому звільнений від сплати судового збору, посилаючись на ухвалу Верховного Суду від 03 липня 2024 року у справі № 567/79/23 (провадження 61-16782 св 23).

Проте, суддя зазначає, що ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня 2024 року у справі № 567/79/23 (провадження № 14-93цс24), справу № 567/79/23 повернуто на розгляд Третій судовій палаті Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду з підстав того, що «Велика Палата Верховного Суду зазначає, що із часу прийняття нею 09 жовтня 2019 року постанови у справі № 9901/311/19, як і постанови від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 із висновками щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI з урахуванням вимог статей 12 та 22 Закону № 3551-XII, відсутні підстави стверджувати, що відбулась зміна суспільних відносин чи нормативного регулювання, внаслідок чого цей висновок втратив зрозумілість, набув ознак неузгодженості, необґрунтованості, незбалансованості чи помилковості» (пункт 83 ухвали).

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати судового збору з усіх спорів.

У даній справі представник ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою про розірвання шлюбу, що не стосується соціальних прав позивача як учасника бойових дій, а тому у даному випадку відсутні підстави для звільнення його від сплати судового збору за п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», відтак, судовий збір за подання позову у даній справі має бути сплачений на загальних підставах.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», який набрав чинності з 1 січня 2025 року, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3028 гривень.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить - 1211,20 грн..

Відтак, за звернення до суду із вказаним позовом, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1211,20 грн. та надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати представнику позивача строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог закону позовна заява вважатиметься не поданою й буде повернута позивачеві.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її ухвалення.

Суддя Я. В. Кулініч