Справа № 946/9233/24
Провадження № 2-п/946/27/25
У Х В А Л А

про відмову у перегляді заочного рішення

12 вересня 2025 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючої - судді: Бальжик О.І.

за участю секретаря: Коваленко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Ізмаїл заяву представника відповідачки адвоката Петрова Володимира Степановича про перегляд заочного рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 20 червня 2025 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 20.06.2025 року задоволено позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 18 724 гривні 64 копійок, а також судових витрат зі сплати судового збору в сумі 2 422 гривні 40 копійок.

14 липня 2025 року представник відповідачки адвокат Петрова В.С. звернувся до суду із заявою про скасування та перегляд заочного рішення суду від 20.06.2025 року у справі №946/9233/24, посилаючись на те, що позивач ТОВ «ФК «Кредіт-Капітал» не надав інформації про механізми підтвердження наміру клієнта діяти від свого імені, у власних інтересах, а не на користь третьої особи, що може спричинити неправомірне оформлення кредиту. Ідентифікація за платіжною карткою є недостатньою для підтвердження особи, оскільки платіжна картка не є документом, що посвідчує особу, а лише підтверджує можливість використання певного платіжного інструменту. ОСОБА_1 не визнає дійсність кредитного договору з ТОВ «МАНІФОЮ» від 30.12.2021 року, підписаного нібито за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором (ОТП), оскільки порядок і умови використання такого підпису не відповідають вимогам Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» від 05.10.2017 року. Надіслання SMS із кодом не забезпечує належної ідентифікації, оскільки не підтверджує, що саме позичальник, а не третя особа, використав цей код, натиснув кнопку «ТАК» і, таким чином, уклав договір. Порушення порядку електронного підпису може включати в себе такі дії, як підробка електронного підпису, використання чужого підпису без дозволу, використання недійсного підпису або зміна підпису без відповідного повідомлення. Ці дії можуть призвести до недійсності договору або інших документів, підписаним недійсним електронним ключем. Відтак, ОСОБА_1 вважає, що договір позики №3802584 від 30.12.2021 року між первісним кредитором ТОВ «МАНІФОЮ» та ОСОБА_1 суперечить діючому законодавству, а стягнення коштів по цьому договору не відповідає волевиявленню сторін.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 14.07.2025 року, заява про перегляд заочного рішення передана на розгляд судді Бальжик О.І.

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 22.07.2025 року заяву про перегляд заочного рішення залишено без руху.

24.07.2025 року руссу О.І. усунуто недоліки заяви.

Сторони, будучи своєчасно та належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися. Представник відповідачки адвокат Петров В.С. надав заяву про відкладення слухання справи у зв`язку з відрядженням.

Зважаючи на строк розгляду заяви, визначений частиною другою статті 286 ЦПК України, а також зважаючи на те, що жодних доказів на підтвердження відрядження представником відповідачки надано не було, суд вважає за можливе розглянути заяву про перегляд заочного рішення за відсутності учасників судового процесу.

Дослідивши матеріали справи та подану заяву, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до пункту другого частини третьої статті 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Частиною першою статті 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, заочне рішення підлягає скасуванню за наявності одночасно двох умов: якщо судом буде встановлено, що відповідач, тобто заявник, не з`явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; докази, на які посилається відповідач мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Відповідачка неодноразово зверталася до суду з клопотаннями про відкладення розгляду справи, без надання будь-яких належних доказів. Так, 24.01.2025 року, 05.03.2025 року та 07.04.2025 року ОСОБА_1 подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із відрядженням (а.с.96, 105, 115, 124). 12.05.2025 року та 18.06.2025 року ОСОБА_2 подано клопотання про відкладення розгляду справу у зв`язку із сімейними обставинами (a.c.133, 143). З грудня 2024 року (тобто, більше ніж півтора року, протягом яких тривав судовий розгляд справи) відповідачка відзив на позов не надала, своєї письмової позиції щодо позову не висловила. Зазначені обставини також викладені в ухвалі про заочний розгляд справи та рішенні суду від 20.06.2025 року.

Згідно з підпунктами 3, 4 пункту 1.3 Правил організації цивільного судочинства, застосування яких розпочато рішенням Ради суддів України №14 від 28.02.2020 року, про що відповідачка повідомлена ухвалою про відкриття провадження у справі від 06.12.2024 року (а.с.91), не може бути визнано само по собі поважною причиною і не має наслідком безумовне відкладення розгляду справи або оголошення перерви у розгляді справи:

термінові або серйозні сімейні обставини, якщо до клопотання не долучено відповідне підтвердження або документи, у яких зазначено, що ці сімейні справи є терміновими або з яких випливає серйозний характер сімейної ситуації, яка не може бути вирішена в інший час;

щорічна відпустка або відрядження представника/сторони, якщо наказ про відпустку (відрядження) було видано після дати призначення судового засідання (після дати повідомлення сторони (її представника) про дату судового засідання;

Отже, обставини неодноразової неявки у судові засідання відповідачки ОСОБА_2 без поважних причин, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що призвело до затягування судового розгляду справи, яка тривалий час не могла бути вирішена по суті.

Доказів неявки в судове засідання, а також не подання відзиву на позовну заяву з поважних причин заява про перегляд заочного рішення також не містить.

За таких обставин, суд приходить висновку, що зазначені відповідачкою обставини не можуть бути підставою для скасування заочного рішення, а тому у задоволенні поданої заяви належить відмовити.

Керуючись ст.ст.260, 284, 287, 288 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідачки про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 20 червня 2025 року у цивільній справі №946/9233/24.

Заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 20 червня 2025 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.І.Бальжик