ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 вересня 2025 року м. Чернівці Справа № 718/2745/24

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Лисака І.Н., Височанської Н.К., Литвинюк І.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Чернівецької обласної прокуратури, яка діє в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України, на рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 26 вересня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Кіцманської міської ради про визнання права власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

Оскаржуваним рішенням від 26.09.2024 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано за позивачем право власності на будинок рибака літ.А, загальною площею 52,8 кв.м, сарай літ.Б, вбиральню літ.В, погріб літ.Пг, що розміщені на земельній ділянці водного фонду для риборозведення та сінокосіння, кадастровий номер :02:001:0135, площею 14,535 га, яка розташована на території Суховерхівської сільської ради (за межами населеного пункту) Чернівецького району Чернівецької області.

Не погоджуючись із вказаним рішенням Чернівецька обласна прокуратура оскаржила його в апеляційному порядку.

В обґрунтування доводів з приводу поновлення строку на апеляційне оскарження вказує, що Чернівецькою обласною прокуратурою в ході моніторингу офіційного сайту ЄДРСР встановлено наявність оскаржуваного судового рішення, 29.11.2024 року прокурору надано доступ до матеріалів справи в АСДС, однак там відсутня позовна заява з додатками, а листом від 29.11.2024 року Кіцманська міська рада повідомила прокурора про те, що копію рішення суду отримала 26.09.2024 року, а вже 09.12.2024 року направила на електронну адресу прокурора позовну заяву з додатками ОСОБА_1 , а саму апеляційну скаргу подано до суду апеляційної інстанції 02.01.2025 року.

Так, Велика Палата Верховного Суду в п.140 постанови від 11.06.2024 року в справі №925/1133/18 висновувала, що: прокурор звертається до суду в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, якщо, крім іншого, орган не є учасником спірних відносин, але наділений повноваженнями (компетенцією) здійснювати захист інтересів держави, якщо учасники спірних відносин порушують інтереси держави.

На прокуратуру покладаються такі функції, зокрема, представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом та главою 12 розділу III Цивільного процесуального кодексу України (п.2 ч.1 ст.2 ЗУ «Про прокуратуру»).

Провадження №22-ц/822/816/25

За приписами ч.1, 3, 4 та п.3.ч.6 ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження, крім іншого, ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи.

В рамках цієї справи ні уповноважений державою орган, ні прокурор участі у справі не брали, отже апеляційна скарга подається представником особи, яка не приймала участі у справі.

В силу вимог ч.7 ст.272 ЦПК України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 25 вересня 2024 року, справа №490/9587/18 вказала «…91. Разом з тим слід відмітити, що позивач (заявник,третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору) із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи або відповідного судового провадження. У разі відсутності обставин непереборної сили ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

92. ЄСПЛ сформував практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

93. Такий підхід є складовою частиною принципу правової визначеності у площині запобігання перегляду остаточних судових рішень за відсутності вагомих для цього підстав.

94. Зокрема, ЄСПЛ у справах «Світлана Науменко проти України», «Трегубенко проти України», «Праведна проти Росії», «Желтяков проти України» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами національним судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності…».

Таким чином, початок перебігу строку на апеляційне оскарження для особи, яка не брала участь у справі, пов`язується не з отриманням рішення суду за правилами ст.272 ЦПК України, а з часу обізнаності про існування такого.

Про те, в постанові ВС від 30.07.2025 року у цій справі вказано, що визначальним при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення є встановлення дати вручення особі, яка подає апеляційну скаргу, відповідного судового рішення, з урахуванням того, що особа, в інтересах якої прокурор подав апеляційну скаргу, не була учасником справи.

Більше того, апеляційна скарга на рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 26 вересня 2024 року подана прокурором не як самостійним суб`єктом, а в інтересах державного органу Державної інспекції архітектури та містобудування України. Відповідно при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду в цьому випадку необхідно встановити день отримання копії рішення цим державним органом, а не прокурором.

Виходячи із вказівок Верховного суду апеляційний суд, визначаючи час початку перебігу строку на апеляційне оскарження, не може керуватися встановленою датою обізнаності прокурора із існуванням оскаржуваного рішення, а виходить з відсутності відомостей щодо вручення оскаржуваного рішення особі, інтереси якої представляє прокурор.

Що стосується поновлення строку, суд вказує наступне.

За правилами ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до статті 17 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Частиною першою статті 352 ЦПК України встановлено, що Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Частинами 1-2 ст.354 ЦПК України визначено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Можливість поновлення пропущеного процесуального строку пов`язана із наявністю саме поважних причин його пропуску. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані із дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Клопотання чи заява про поновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості (див., зокрема, пункти 74, 75 постанови Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 квітня 2024 року в справі №752/8449/20).

Як вбачається з матеріалів справи, Державна інспекція архітектури та містобудування України не приймала участі в справі, відповідно не отримувала рішення суду, що підтверджується матеріалами справи, а тому строк на апеляційне оскарження заявлений Чернівецькою обласною прокуратурою, яка діє в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України, підлягає поновленню.

Інші відомості, які б спростовували наведені доводи заяви, відсутні.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що наведені в обґрунтування заяви причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення у цій справі слід визнати поважними та такими, що не спростовані матеріалами справи, і поновити апелянту вказаний процесуальний строк.

Апеляційну скаргу подано до належного суду у встановлені законом строки, особою, що має право на апеляційне оскарження. За формою і змістом апеляційна скарга відповідає ст.356 ЦПК України, судовий збір сплачено в повному обсязі відповідно до вимог ЗУ «Про судовий збір», що є підставою для відкриття апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст.126, 127, 354, 356, 359-361 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Чернівецької обласної прокуратури, яка діє в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України, про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити та поновити такій строк на апеляційне оскарження на рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 26 вересня 2024 року.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою Чернівецької обласної прокуратури, яка діє в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України, на рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 26 вересня 2024 року.

Учасники справи мають право подати відзив на апеляційну скаргу протягом 15 днів з дня одержання копії ухвали про відкриття провадження, а також, подати свої заперечення на клопотання, за наявності таких в апеляційній скарзі.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І.Н. Лисак

Н.К. Височанська

І.М. Литвинюк