КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2025 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Кафідова О.В.,

секретар Цалко Д.М.,

за участю:

представника заінтересованої особи

ПАТ "АБ "Укргазбанк" Торхової А.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 07 січня 2025 року у цивільній справі за заявою Головного управління ДПС в Одеській області, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство "Акціонерний банк "Укргазбанк", Представництво "Скіл Трейд С.П. З.О.О.", про розкриття інформації, що містить банківську таємницю,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2024 року Головне управління ДПС в Одеській області звернулося до Солом`янського районного суду м. Києва з заявою, в якій просило зобов`язати ПАТ АБ "Укргазбанк" надати до Головного управління ДПС в Одеській області оригінали (належним чином засвідчені копії) роздруківок про обсяг та обіг коштів по розрахунковим рахункам Представництва "СКІЛ ТРЕЙД СП З О.О.", а також інформацію стосовно надходження виручки на рахунки Представництва "СКІЛ ТРЕЙД СП З. О.О.", відкриті в ПАТ АБ "Укргазбанк" від дати відкриття рахунку (24.05.2021) до дати подачі заяви ГУДПС в Одеській області.

Заяву обгрунтовано тим, що метою отримання відповідної інформації є встановлення наявності або відсутності порушення податкового законодавства з боку Представництва "СКІЛ ТРЕЙД СП З О.О." щодо руху коштів по рахункам в банківській установі ПАТ АБ "Укргазбанк" під час здійснення господарської діяльності.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 07.01.2025 відмовлено у задоволенні заяви Головного управління ДПС в Одеській області про розкриття інформації, що містить банківську таємницю, заінтересовані особи - ПАТ АБ "Укргазбанк", Представництво "СКІЛ ТРЕЙД СП З О.О." (а.с. 79-83).

В апеляційній скарзі заявник, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, а також неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення заяви.

В обгрунтування апеляційної скарги вказує, що під час судового розгляду судом першої інстанції не взято до уваги та не надано оцінки наступним обставинам в їх сукупності:

- у відповідності до матеріалів справи ГУ ДПС в Одеській області прийнято наказ від 15.05.2024 № 4877-п на проведення документальної планової виїзної перевірки Представництва "СКІЛ ТРЕЙД СП. З.О.О.", який в подальшому був реалізований шляхом виходу на перевірку;

- ГУ ДПС в Одеській області при поданні заяви про розкриття банківської таємниці не надавало копію плану-графіку на 2024 рік, адже відповідна інформація згідно з п. 77.1 ст. 77 ПК України оприлюднена на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, тобто є загальновідомою інформацією, яка не потребує доказуванню;

- щодо терміну, з якого ГУ ДПС в Одеській області намагалося розкрити банківську таємницю, заявник зазначає, що суд був вправі задовольнити заяву частково, в інший період, а саме з 24.05.2021 по 31.12.2023, проте ГУ ДПС в Одеській області при подані заяви керувалося необхідністю отримання інформації за період з 24.05.2021 по дату подання заяви (а.с. 98-103).

Представник заінтересованої особи у судовому засіданні щодо задоволення апеляційної скарги заперечував, посилаючись на її безпідставність та необгрунтованість.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини своєї неявки суд не сповістили.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19.08.2025 забезпечено участь представника ГУ ДПС в Одеській області в судовому засіданні в режимі відеоконференції, проте у призначений час з останнім не було зв'язку, а відтак, враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 212 ЦПК України ризики технічної неможливості участі у ВКЗ несе учасник, який подав відповідну заяву, перешкоди для апеляційного розгляду справи відсутні.

Отже, враховуючи положення ч. 5 ст. 212 та ч. 2 ст. 372 ЦПК України, суд апеляційної інстанції визнав за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи, які не з`явились у судове засідання, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення представника заінтересованої особи, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Так, згідно з приписами ст.ст. 8, 19 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зазначеним конституційним нормам прямої дії кореспондують положення ст.21 Податкового кодексу України, які визначають обов`язки посадових і службових осіб контролюючих органів, серед яких обов`язки дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з Податковим кодексом України та іншими законами України, іншими нормативними актами; забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій.

Тобто, наведені законодавчі норми імперативної дії визначають, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до вимог п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За змістом приписів п.п. 62.1.3 п. 6.2.1 ст. 62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідно до п. 77.1 ст. 77 Податкового кодексу України документальна планова перевірка повинна бути передбачена у плані-графіку проведення планових документальних перевірок. План-графік документальних планових перевірок на поточний рік оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, до 25 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки.

Згідно з ст. 74.4, ст. 77.5 Податкового кодексу України про проведення документальної планової перевірки керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу приймається рішення, яке оформлюється наказом. Право на проведення документальної планової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому (його представнику) не пізніше ніж за 10 календарних днів до дня проведення зазначеної перевірки надіслано (вручено) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної планової перевірки та письмове повідомлення із зазначенням дати початку проведення такої перевірки. У разі планування перевірок одного й того самого платника податків контролюючими органами та органами державного фінансового контролю у звітному періоді такі перевірки проводяться зазначеними органами одночасно. Порядок координації проведення таких перевірок та залучення до перевірок інших органів, передбачених законом, визначається Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 42.2. ст. 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Відповідно до п. 77.6 ст. 77 ПК України, допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної планової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу. Документальна планова невиїзна перевірка здійснюється у порядку, передбаченому статтею 79 цього Кодексу

Відповідно до статті 81 ПК України посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів:

- направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи

- платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу;

- копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу;

- службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки.

Відмова платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) від допуску до перевірки на інших підставах, ніж визначені в абзаці п`ятому цього пункту, не дозволяється.

У пункті 73.3 статті 73 ПК України зазначено, що контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Таким чином, якщо підставою звернення до суду, зокрема, органу державної податкової служби із заявою про розкриття банківської таємниці, є дії порушника податкового законодавства і стосовно таких дій для цих органів відповідними спеціальними законами передбачений спосіб реагування, то суд не має підстав для задоволення заяви.

Винятком є обґрунтовані посилання заявника на неможливість вчинення ним дій відповідно до способів реагування, передбачених зазначеними законами. Зокрема, це можуть бути обґрунтовані посилання з поданням відповідних доказів про те, що особа, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, не знаходиться за місцем своєї реєстрації; підтверджена неможливість вручення повідомлення з копією наказу про проведення документальної перевірки тощо.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду у справах: № 761/10955/19 та №761/26078/19.

Отже, наведене в сукупності свідчить, що у разі, якщо підставою звернення до суду, зокрема, органу державної податкової служби із заявою про розкриття банківської таємниці, є дії порушника податкового законодавства і стосовно таких дій для цих органів відповідними спеціальними законами передбачений спосіб реагування, то суд не має підстав для задоволення заяви. Розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, в межах цивільної справи можливе лише щодо юридичної або фізичної особи, стосовно якої вимагається розкриття інформації, а не її контрагентів.

Схожий за змістом висновок Верховний Суд зробив у постановах від 19.05.2022 у справі № 386/17441/21, від 08.06.2022 у справі № 686/17998/21, від 18.02.2020 у справі №761/4673/19, від 27.06.2022 в справі № 686/17906/21, від 21.07.2022 у справі №686/17914/21 та від 21.04.2022 у справі № 761/8629/19.

Звертаючись з заявою про розкриття інформації, що містить банківську таємницю, метою отримання відповідної інформації Головне управління ДПС в Одеській області вказало встановлення наявності або відсутності порушення податкового законодавства з боку Представництва "СКІЛ ТРЕЙД СП З О.О." щодо руху коштів по рахункам в банківській установі ПАТ АБ "Укргазбанк" під час здійснення господарської діяльності.

При цьому, на підтвердження вимог заяви заявником було додано до матеріалів справи:

- Акт Головного управління ДПС в Одеській області від 24.06.2024 про ненадання документів до документальної перевірки;

- лист Святошинської окружної прокуратури міста Києва від 20.08.2024;

- лист АБ "Укргазбанк" від 02.10.2024 у відповідь на запит Головного управління ДПС від 20.09.2024 про надання інформації щодо операцій по визначеному рахунку "Представництво "СКІЛ ТРЕЙД СП З О.О.";

- лист ГУ ДПС в Одеській області на ім'я Директора Представництва "СКІЛ ТРЕЙД СП З О.О." від 04.06.2024 щодо надання документів;

- Запит ГУ ДПС в Одеській області на ім'я Директора Представництва "СКІЛ ТРЕЙД СП З О.О." від 19.06.2024 про надання документів;

- запит ГУ ДПС в Одеській області від 23.07.2024 до Святошинської окружної прокуратури м. Києва щодо надання доступу до вилучених документів;

- лист Директора Представництва "СКІЛ ТРЕЙД СП З О.О." від 23.06.2024 щодо неможливості надати запитувані документи;

- наказ ГУ ДПС в Одеській області від 26.06.2024 за № 6250-п "Про перенесення терміну проведення документальної планової виїзної перевірки Представництва "СКІЛ ТРЕЙД СП З О.О." з 26.06.2024 до дати отримання документів або забезпечення доступу до них, з питань дотримання вимог податкового законодавства за період з 26.02.2018 по 31.12.2023, валютного законодавства за період з 26.02.2018 по 31.12.2023, з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 26.02.2018 по 31.12.2023.

- Запит ГУ ДПС в Одеській області від 26.06.2024 до ГУ НП у м. Києві щодо надання доступу до вилучених документів.

Разом з тим, як вірно встановлено судом першої інстанції, з матеріалів справи не вбачається можливим встановити, що рішення про проведення перевірки в порядку, визначеному законом, приймалося, оскільки до заяви не додано копії наказу про проведення планової виїзної перевірки №4877-п від 15.05.2024 та копії плану-графіку на 2024 рік.

Крім того, до заяви не надано доказів надіслання копії наказу про проведення перевірки та повідомлення про її початок у строк, визначений статтею 77.4 ПК України.

При цьому, оскільки заявник, долучаючи до апеляційної скарги вищевказаний наказ, тобто новий доказ, який не був досліджений судом першої інстанції, жодним чином не обґрунтував неможливість подання цього доказу до суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції переглядає дану справу за наявними в ній доказами, що відповідає положенням ч. 1 ст. 367 ЦПК України.

Також, як обгрунтовано зазначив суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні, заявник просить розкрити інформацію, що містить банківську таємницю за період з 24 травня 2021 року по дату подання заяви, хоча в запиті до ПАТ АБ «Укргазбанк» просив розкрити інформацію лише за період з 24.05.2021 по 31.12.2023 роки, однак не обґрунтовано, чому саме в таких обсягах та за такий період необхідно надати інформацію.

У свою чергу, відповідно до ч. 2 ст. 350 ЦПК України, якщо під час судового розгляду буде встановлено, що заявник вимагає розкрити інформацію, яка містить банківську таємницю, щодо юридичної або фізичної особи без підстав і повноважень, визначених законом, то суд ухвалює рішення про відмову в задоволенні заяви.

Як передбачено вимогами ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Звернення із заявою про розкриття банківської таємниці є втручанням в гарантоване статтею 8 Конвенції право заявника на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції, а відтак має здійснюватись з урахуванням так званого «трискладового тесту», напрацьованого практикою Європейського суду з прав людини.

При цьому, дотримання правомірності втручання в право особи на повагу до приватного життя передбачає оцінку: 1) законності втручання у здійснення цього права; 2) наявності легітимної мети втручання; 3) пропорційності співвідношення між обраною мірою втручання у право та тієї легітимною метою, якої очікується досягти.

Таким чином, встановивши, що заявником не доведено належними та допустимими доказами того, що розкриття банківської таємниці відповідатиме таким критеріям, як законність втручання, наявність легітимної мети та пропорційність втручання, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення заяви.

З вищенаведеного вбачається, що доводи апелянта щодо незаконності рішення не грунтуються на вимогах закону, суперечать наявним у справі доказам та фактичним обставин справи, а отже не спростовують та не впливають на законність і обгрунтованість ухваленого судом рішення.

При цьому, наведені в апеляційній скарзі доводи, які на думку скаржника, спростовують вищевказані висновки суду та є підставою для скасування рішення, є тотожними із його поясненнями на обгрунтування вимог заяви, ці доводи були предметом судового розгляду в суді першої інстанції, яким суд надав грунтовну оцінку, яка узгоджується з вимогами закону і з якою у суду апеляційної інстанції відсутні підстави не погодитися.

Отже, при апеляційному розгляді справи порушень норм матеріального і процесуального права, які є підставою для скасування рішення, в справі не виявлено.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду вищевикладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду - без змін.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 372, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області залишити без задоволення.

Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 07 січня 2025 року у цивільній справі за заявою Головного управління ДПС в Одеській області, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство "Акціонерний банк "Укргазбанк", Представництво "Скіл Трейд С.П. З.О.О.", про розкриття інформації, що містить банківську таємницю, залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту може бути оскаржена до Верховного Суду.

Повний текст постанови складений 04 вересня 2025 року.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

О.В. Кафідова