Номер провадження 2-о/754/445/25
У Х В А Л А

Іменем України

15 вересня 2025 року Суддя Деснянського районного суду м.Києва Панченко О.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Виконавчий комітет Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області в частині встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до Деснянського районного суду м.Києва із заявою, в якій просить:

- встановити факт родинних відносин, а саме: що мати (яка нині також покійна) ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ОСОБА_4 , після шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_5 », тобто була рідною сестрою його батька - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки, вони мали спільних батьків. Заявник - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (ідентифікаційний код НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) у свою чергу, є двоюрідним братом, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 - ОСОБА_4 , (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_5 ), останне місце проживання: с. Тимченки, Золотоніський район, Черкаської області.

- Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (ідентифікаційний код НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) додатковий строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 - ОСОБА_4 , (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_5 ), останне місце проживання: с. Тимченки, Золотоніський район, Черкаської області, в три місяці з дня вступу рішення в законну силу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.08.2025 року справу передано головуючій-судді Панченко О.М.

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 08.08.2025 року заяву залишено без руху.

12.09.2025 року ОСОБА_1 усунув вказані судом недоліки.

В той же час, перевіривши матеріали заяви перед відкритятм провадження у справі, суддею встановлено наступне.

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до частини шостої статті 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тож за певних умов спадкоємцю надається правова можливість прийняти спадщину на підставі рішення суду і після спливу строків, установлених у ст. 1270 ЦК. Важливо врахувати, що рішення суду в цьому разі не замінює заяви про прийняття спадщини, яку спадкоємець має подати нотаріусу протягом строку, встановленого судом. При цьому закон не передбачає повторного звернення спадкоємця до суду з подібним позовом.

Справи про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини розглядаються судами за правилами позовного провадження. У правовій доктрині поширеною залишається позиція щодо доцільності розгляду таких цивільних справ у порядку окремого провадження у зв`язку з відсутністю спору про право.

Утім між спадкоємцями все ж існує спір стосовно прийняття спадщини одним з них після спливу встановленого строку. Так, згідно з ч. 2 ст. 1272 ЦК, за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. У свою чергу, заперечення спадкоємцями або одним із них стосовно подання такої заяви свідчить про наявність спору між ними, який має вирішуватися в суді в порядку позовного провадження. За відсутності спору між спадкоємцями з цього питання, заява про прийняття спадщини подається без звернення до суду в межах нотаріального провадження.

Відповідно до частини другої статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Таким чином визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також не доведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що "у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів".

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у своїй Постанові по справі №227/2188/21 від 12 січня 2022 року.

Вбачається, що метою звернення ОСОБА_1 із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини йому після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 в судовому порядку обставин, тобто з метою наступного вирішення питання про право власності на спадкове майно.

Таким чином факт, про встановлення якого просить ОСОБА_1 , не підлягає з`ясуванню у порядку окремого провадження, оскільки із поданої заяви встановлено, що існує спір про право, який має розглядатися у порядку позовного провадження з використанням відповідних процесуальних інститутів позовного провадження.

У зв`язку з наведеним, заявнику слід відмовити у відкритті провадження у справі в частині визначення додаткового строку для прийняття спадщини після померлого в порядку окремого провадження роз`яснивши, що він вправі подати позов на загальних підставах.

Керуючись ст. ст. 259-261, 315, 316, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Виконавчий комітет Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області в частині встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, - відмовити.

Роз`яснити заявнику, що відмова у відкритті провадження по справі в цій частині не перешкоджає звернутися до суду за захистом порушеного права у порядку позовного провадження.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О. М. Панченко