Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/4118/25
Провадження № 2/279/1876/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2025 року м.Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Івашкевич О.Г., із секретарем судового засідання Маковською Д.О., розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Дубенчук Михайло Вікторович, до Територіальної громади в особі Виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

08.07.2025 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в інтересах позивача ОСОБА_1 , звернувся адвокат Дубенчук Михайло Вікторович.

В обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла спадкодавець позивача за заповітом ОСОБА_2 . Після смерті спадкодавця відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 . Станом на сьогоднішній день інші спадкоємці за заповітом та за законом відсутні, тому відповідачем залучено Територіальну громаду в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області, який за певних умов (визнання спадщини відумерлою) має право на дане спадкове майно, так як воно знаходиться на її території.

У встановлений законом шестимісячний строк, позивачка не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась з моменту смерті спадкодавця, тому що вважала, що прийняла спадщину, так як вона доглядає за спадковим майном, зареєстрована та проживає у спадковій квартирі. Відмов від прийняття спадщини не писала. Основною підставою в пропуску строків звернення до нотаріуса послугувало те, що 24 лютого 2022 року розпочалось широкомасштабне військове вторгнення рф на територію України, на території України був введений військовий стан, який продовжується кожних три місяця і нині. Систематично на території Житомирської області, об`являються повітряні тривоги. Всі ці, обставини перешкодили їй вчасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Шестимісячний строк подання заяви про прийняття спадщини скінчився 10 вересня 2022 року. Їй було відомо про те, що її спадкодавець була зареєстрована в місті Звягель Житомирської області. Спадкова справа повинна відкриватись по місцю смерті спадкодавця. В період з 10 березня 2022 року місто Коростень та місто Звягель піддавалось періодично бомбардуванню рф, транспортне сполучення було відсутнє, тому вона з метою збереження свого життя, не змогла вчасно прибути до міста Звягель Житомирської області та написати заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Також, при прийнятті рішення суду просить врахувати, що з дня смерті спадкодавця по сьогоднішній час, термін пропуску строку написання заяви про прийняття спадщини є незначним.

Звернувшись до нотаріуса, останній постановою про відмову у вчинення нотаріальної дії відмовив в оформленні спадкових прав та роз`яснив, що нею пропущено строк написання заяви про прийняття спадщини та рекомендував звернутись до суду за захистом своїх прав. Зважаючи на викладене, позивач змушена звернутись до суду за захистом порушених прав з даною позовною заявою.

З огляду на зазначені обставини звернулась до суду для визначення їй додаткового строку тривалістю 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті спадкодавця за заповітом - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 10.07.2025 року відкрито загальне позовне провадження у справі, та призначено підготовче засідання.

Відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання, ухвалу про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками отримав, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення від 16.07.2025 року, правом подачі відзиву на позов не скористався.

22.07.2025 року представник відповідача надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Зазначив, що у прийнятті рішення по справі покладається на розсуд суду.

Сторона позивача у позовній заяві просить розгляд справи проводити без їх участі.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 07.08.2025 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні о 15 год. 00 хв. 04.09.2025 року.

Учасники провадження в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

У зв`язку з неявкою сторін фіксування судового процесу технічними засобами відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснюється.

Дослідивши письмові докази та проаналізувавши їх з точки зору належності, допустимості, достовірності та достатності, суд дійшов висновку про таке.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України,у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у с.Березівка Новоград-Волинського району Житомирської області у віці 85 років померла ОСОБА_2 , що підтверджено свідоцтвом про смерть серїі НОМЕР_1 від 10.03.2022 року.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої увійшло, зокрема право власності на квартиру АДРЕСА_2 .

За життя ОСОБА_2 24.12.1996 року склала заповіт, який був посвідчений державним нотаріусом Коростенської міської державної нотаріальної контори та зареєстрований у реєстрі за № 2-3222, відповідно якого заповідач зробила розпорядження про те, що все її рухоме й нерухоме майно, яке нележатиме їй на день смерті та на що матиме право заповіла ОСОБА_3 .

Відповідно до повного витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 16.06.2025 № 2 ОСОБА_3 18.05.2005 уклала шлюб з ОСОБА_4 (актовий запис № 130) та змінила прізвище на " ОСОБА_5 ".

Отже, вказаними документами підтверджується, що ОСОБА_1 має право на спадкування за заповітом на майно померлої ОСОБА_2 .

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною 1 ст.1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, відповідно до якого заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі.

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Частиною 2 ст.1272 ЦК України встановлено, що за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно зі ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує чи належить особа до кола спадкоємців за заповітом або законом, а також поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таку позицію послідовно дотримується у своїй практиці Верховний Суд, зокрема у справі № 172/888/18 у постанові від 30.07.2020 року.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини;2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини;3) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

У цій справі відповідно до довідки КУ "Березівський психоневрологічний інтернат" № 39 від 25.04.2025 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , поступила до інтернатної установи за путівкою № 532 від 10.04.1997 згідно з наказом № 24 від 19.04.1997 року, проживала в інтернатній установі та перебувала на повному державному забезпеченні з 19.04.1997 по 10.03.2022 року. Була зареєстрована за адресою АДРЕСА_3 з 19.04.1997 року.

Отже, місцем відкриття спадщини у силу ч.1 ст.1221 ЦК України є останнє місце проживання спадкодавця, тобто с. Березівка Звягельський район Житомирської області.

Шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 сплив 10.09.2022 року, а позивач звернулася до приватного нотаріуса Звягельського РНО із заявою про прийняття спадщини лише 16.06.2025 року.

Разом з тим, суд враховує, що саме у період, встановлений законом для прийняття спадщини - упродовж 6 місяців після смерті спадкодавця, на території Житомирської області, Коростенського та Звягельського районів велися активні обстріли та бомбардування у зв`язку з повномаштабним вторгненням рф та територію України. Ці обставини об`єктивно перешкоджали реалізації спадкових прав позивача, оскільки в цей час транспортне сполучення між містами було обмежено, також багато нотаріусів зупиняли свою роботу. Вказані обставини є загальновідомими та у силу ч.3 ст.82 ЦПК України не підлягають доведенню.

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 130 від 16.06.2025 року приватного нотаріуса Звягельського РНО Якубовської Т.О. , інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 16.06.2025 року у зв`язку з відкриттям спадщини, витягу про реєстрацію в Спадковому реєтрі від 16.06.2025 року, вбачається, що спадкова справа № 58/2025 до майна померлої ОСОБА_2 була відкрита приватним нотаріусом за заявою ОСОБА_1 , якій відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропущенням строку прийняття спадщини та невстановленням факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем. Інші спадкоємці, які прийняли спадщину, відсутні.

Враховуючи викладене, доводи позивача про поважність причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини є обґрунтованими.

Згідно ст.12, 81 ЦПК України сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на наведені позивачем причини, які пов`язані з об`єктивними та істотними труднощами, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Щодо визначення строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд вважає за доцільне встановити 2 місячний строк, який буде достатнім для подання заяви нотаріусу.

У силу принципу диспозитивності цивільного судочинства питання щодо розподілу судових витрат у справі судом не вирішується.

Керуючись ст. 4, 12, 19, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк два місяці для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Березівка Новоград-Волинського району Житомирської області, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили, визнавши причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною.

Судові витрати вважати фактично понесеними.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його винесення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники:

Позивач ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач Територіальна громада в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області, місце знаходження: 11501, м. Коростень, вул. Грушевського, буд. 22, Житомирська, .

Суддя: Оксана ІВАШКЕВИЧ