У Х В А Л А

15 вересня 2025 року м. Кропивницький

справа № 706/125/25

провадження № 22-ц/4809/1642/25

Кропивницький апеляційний суд у складі судді Письменного О.А., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 31 липня 2025 року, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 31 липня 2025 року задоволено частково позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договорами позики.

Не погодившись із зазначеним рішенням суду, скаржник подав апеляційну скаргу.

При вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження у справі апеляційним судом встановлено, що апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, а саме до апеляційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Разом з тим, скаржником до апеляційної скарги додано заяву про звільнення від сплату судового забору за подання апеляційної скарги, посилаючись на важкий майновий стан.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (див. постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан заявника для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо).

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі № 990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу.

Отже, для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення розміру судового збору.

Долучені до заяви про звільнення від сплати судового збору довідка про доходи виданої Головним управлінням ПФУ в Черкаській області, відповідно до якої сума пенсії отриманої ОСОБА_1 за період з 01.05.2024 по 30.04.2025 складає 33326 грн, а а також відомості з державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 30.01.2025 є недостатніми доказами на підтвердження скрутного майнового стану ОСОБА_1 . При цьому, апеляційний суд звертає увагу на те, що скаржником було оплачено послуги адвоката за подання апеляційної скарги в розмірі 3000 грн, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера № 15 від 28.08.2025.

Таким чином, наведені у заяві доводи не дають достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

За таких обставин, у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги слід відмови. Разом з тим, скаржник не позбавлений права просити зменшити розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання апеляційної скарги.

Так, частиною 2 статті 133 ЦПК України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 3028 грн.

Згідно з п/п 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем судовий збір складає 150 % ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п/п 1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем судовий збір складає 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже при поданні апеляційної скарги скаржнику необхідно було сплатити (13537,83 грн х 150 %) 20 306,74 грн.

Судовий збір за подання апеляційної скарги має бути перераховано або внесено до ГУК у Кіров. обл./тг м.Кропивн/ 22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), номер рахунку отримувача: UA0011567, код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: *;101;________; Судовий збір за позовом __, Кропивницький апеляційний суд.

На підтвердження сплати судового збору до Кропивницького апеляційного суду необхідно надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Частиною 2 статті 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, у відповідності з якою, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 31 липня 2025 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду О.А. Письменний