Ухвала

18 вересня 2025року

м. Київ

справа № 643/9538/24

провадження № 61-7067св25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Варнікова Ксенія Вікторівна, про розірвання договору довічного утримання та застосування наслідків розірвання договору за касаційною скаргою представника ОСОБА_2 - адвоката Товолжанського Миколи Володимировича на ухвалу Харківського апеляційного суду від 16 травня 2025 року,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила розірвати договір довічного утримання (догляду), застосувати наслідки розірвання договору шляхом визнання права власності на частину житлового будинку та земельної ділянки, скасувати реєстрації права власності на частину житлового будинку та земельної ділянки, скасувати заборону відчуження на частину житлового будинку та земельної ділянки.

Московський районний суд м. Харкова протокольною ухвалою від 02 грудня 2024 року відзив ОСОБА_2 повернув заявнику без розгляду.

Харківський апеляційний суд ухвалою від 16 травня 2025 року цивільну справу повернув до суду першої інстанції для виконання вимог, передбачених підпунктом 15.11 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України.

У касаційній скарзі представник ОСОБА_2 - адвокат Товолжанський М. В. посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просив скасувати ухвалу Харківського апеляційного суду від 16 травня 2025 року і направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 23 червня 2025 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

11 липня 2025 року справа надійшла до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційних скарг викликають необхідність перевірки правильного застосування судом норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Варнікова Ксенія Вікторівна, про розірвання договору довічного утримання та застосування наслідків розірвання договору за касаційною скаргою представника ОСОБА_2 - адвоката Товолжанського Миколи Володимировича на ухвалу Харківського апеляційного суду від 16 травня 2025 року призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов