УХВАЛА

15 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 753/11052/22

провадження № 61-10922ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Фаловської І. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Литвиненко Сергій Сергійович, на постанову

Київського апеляційного суду від 02 липня 2025 року у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Престиж» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Миргородська Наталія Григорівна, про витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2022 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Престиж» (далі - ОСББ «Престиж») звернулося до суду з позовом до

ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Голій Л. І. (далі - приватний нотаріус Київського МНО), Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Поштовий» (далі - ТОВ «Торговий дім «Поштовий»), про витребування майна - квартири АДРЕСА_1 з чужого незаконного володіння ОСОБА_2

17 серпня 2023 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладений договір дарування нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , який посвідчений приватним нотаріусом Київського МНО Миргородською Н. Г. та зареєстрований у реєстрі за № 825.

Дарницький районний суд міста Києва ухвалою від 18 жовтня 2023 року замінив неналежного відповідача ОСОБА_2 належним - ОСОБА_1 .

Замінив третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Київського МНО Голій Л. І., ТОВ «Торговий дім «Поштовий» на приватного нотаріуса Київського МНО Миргородську Н. Г.

Дарницький районний суд міста Києва рішенням від 26 вересня 2024 року

у задоволенні позову ОСББ «Престиж» відмовив.

Скасував ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 01 листопада 2023 року про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 131,8 кв. м, реєстраційний номер 000.

Київський апеляційний суд постановою від 02 липня 2025 року рішення Дарницького районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року скасував та ухвалив нове судове рішення, яким позов ОСББ «Престиж» задовольнив.

Витребував від ОСОБА_1 на користь ОСББ «Престиж» квартиру АДРЕСА_1 .

Вирішив питання про розподіл судових витрат.

22 серпня 2025 року до Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Литвиненко С. С., на постанову Київського апеляційного суду від 02 липня

2025 року.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона не відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Згідно з частиною першою статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

У пункті 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України визначено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Статтею 258 ЦПК України визначено, що судовими рішеннями є: ухвали, рішення, постанови, судові накази.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на

2022 рік» на 2022 рік прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2022 року склав 2 481 грн.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 серпня 2020 року у справі

№ 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначила, що «майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 (провадження № 12-76гс18)). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці».

Майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами (стаття 190 ЦК України).

Тому вимога у цій справі про витребування квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 131,8 кв. м, має майновий характер, оскільки підлягає грошовій оцінці.

У підпункті 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено що ставка судового збору за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481 грн х 0,4 = 992,40 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (2 481 х 5 = 12 405 грн).

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України

«Про судовий збір» за подання фізичною особою або фізичною

особою - підприємцем до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше

10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру (2 481 грн х 10 = 24 810 грн), а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481 х 5 = 12 405 грн).

Згідно з частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 листопада 2022 року

у справі № 916/228/22 (провадження № 12-26гс22) зазначила, що «Верховний Суд застосовує коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору в разі подання до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір», в електронній формі. Особи, які після 04 жовтня 2021 року подають до суду документи в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України «Про судовий збір».

Заявником оскаржується судове рішення за результатами задоволення позовної вимоги майнового характеру (витребування майна з чужого незаконного володіння).

Проте, касаційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Литвиненко С. С., та судові рішення судів попередніх інстанцій не містять відомостей про ціну позову (вартість квартири АДРЕСА_1 ). Таким чином, суд касаційної інстанції позбавлений можливості вирішити питання про відкриття касаційного провадження у справі, оскільки неможливо встановити вартість майна, про витребування якого просить позивач.

Водночас, Верховний Суд також позбавлений можливості встановити розмір судового збору, що підлягає сплаті за перегляд судового рішення в частині вирішення позовних вимог майнового характеру (витребування майна з чужого незаконного володіння).

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги та сплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням ціни позову (вартості спірного майна).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено за наступними реквізитами: отримувач коштів ? ГУК у місті Києві/Печерський район/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; призначення платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також докази (зокрема, позовну заяву з визначеною ціною позову станом на день її подання, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна тощо), які підтверджують ціну позову на день подання позовної заяви.

Подібні висновки викладені в ухвалах Верховного Суду від 02 вересня

2025 року у справі № 612/102/24 (провадження № 61-11273ск25),

від 04 вересня 2025 року у справі № 190/1598/22 (провадження

№ 61-11132ск25).

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до часини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Верховний Суд звертає увагу, що за наявності визначених законом підстав, заявник не позбавлений права звернутися до суду касаційної інстанції з клопотанням про відстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати, обґрунтованим доказами (такими доказами можуть бути, зокрема довідки про доходи за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та / або іншого цінного майна тощо).

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Литвиненко Сергій Сергійович, на постанову Київського апеляційного суду від 02 липня 2025 року.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Суддя І. М. Фаловська