Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 945/1782/25
Провадження № 2/945/1551/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 вересня 2025 року м. Миколаїв

Суддя Миколаївського районного суду Миколаївської області Павленко І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі частки із майна, що є в спільній власності,

ВСТАНОВИВ:

11 серпня 2025 року ОСОБА_1 (далі - позивач) через свого представника - адвоката Душаченко Ірину Сергіївну звернулися до Миколаївського районного суду Миколаївської області з позовною заявою до ОСОБА_2 (далі - відповідач) про поділ в натурі частки із майна, що є в спільній власності.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 серпня 2025 року справу розподілено та передано головуючому судді (судді-доповідачу) Павленко І.В.

Суддя, перевіривши матеріали позовної заяви на їх відповідність вимогам ЦПК України, встановив таке.

У позовній заяві позивач ОСОБА_1 посилається на те, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 28 липня 2016 року вона є власником 80/100 часток житлового будинку АДРЕСА_1 .

Власником 20/100 часток житлового будинку АДРЕСА_1 , був ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після його смерті спадщину прийняв його брат - ОСОБА_2 .

У зв`язку з викладеним вище, позивач ОСОБА_1 просила суд здійснити поділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, виділивши у власність позивача 80/100 частки у квартирі спільного заселення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Приписами п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Як було встановлено судом, вказаний у якості відповідача у справі ОСОБА_2 не значиться в реєстрації місця проживання на території Ольшанської селищної ради Миколаївського району Миколаївської області; реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивачем у позові не зазначено.

Тобто позивачем не дотримано п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України та не вказано дійсних даних відповідача, що унеможливлює взагалі пошук та ідентифікацію вказаної особи.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі частки із майна, що є в спільній власності не містить ціни позову.

У постанові Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 495/1706/16 зазначено, що судовий збір з вимог виділити в натурі 1/2 частини житлового будинку та земельної ділянки визначається з урахуванням вартості спірного майна.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зроблено правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (п. 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 у справі № 907/9/17).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2025 року з 01 січня встановлений у розмірі 3 028,00 гривень.

Згідно з положеннями п. п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлюється у розмірі: 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 1 211,20 гривень та не більше 15 140,00 гривень.

Відповідно до квитанції № 1.256463603.1 від 11 серпня 2025 року, долученої до матеріалів позовної заяви, вбачається, що представником позивача (платником) ОСОБА_4 , фактичний платник - ОСОБА_1 , сплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 гривень.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

При цьому, оскільки позовна заява не містить ціни позову, суд не має можливості визначити розмір судового збору, який підлягає доплаті позивачем.

Позивачу слід зазначити ціну позову, надати докази на підтвердження вартості майна та у разі необхідності, доплатити судовий збір у встановлених порядку і розмірі, за такими реквізитами: отримувач коштів - Миколаїв.ГУК/Миколаївськ.р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37992030; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0014230; код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Крім того, в порушення вимог п. 6, 7, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить: відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

У зв`язку із наведеним вище, суд позбавлений можливості відкрити провадження за цією справою та призначити її до розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, оскільки позовну заяву подано без додержання вимог ст. 175, 177 ЦПК України, позовну заяву належить залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 175-177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі частки із майна, що є в спільній власності - залишити без руху, надавши позивачу семиденний строк для усунення недоліків, який рахується з дня вручення позивачу копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана суддею 02 вересня 2025 року.

Суддя І.В. Павленко