Справа № 367/7988/25
Провадження №2-о/367/372/2025
УХВАЛА

про залишення без руху

14 липня 2025 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Горбачова Ю.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Чеховська Д.Р., заінтересована особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області, особа, щодо якої розглядається заява: ОСОБА_2 , про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

ВСТАНОВИЛА:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Чеховська Д.Р., заінтересована особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області, особа, щодо якої розглядається заява: ОСОБА_2 , про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, яка не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Суд, дослідивши матеріали заяви та додані до неї документи, приходить до висновку про залишення її без руху з наступних підстав.

Згідно ст. 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 63 ЦК України опікуна або піклувальника призначає орган опіки та піклування, крім випадків, встановлених статтею 60 цього Кодексу. Опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника.

Положеннями ч 1 ст. 60 ЦК України передбачено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відтак, при вирішенні питання щодо призначення опікуна недієздатній особі, суд має враховувати, в тому числі, можливість особи виконувати обов`язки опікуна.

Суд зауважує, що за правилами цивільного процесуального законодавства заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Положеннями ч. 3 ст. 295 ЦПК України передбачено, що заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Перелік цих осіб є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Так, заявник вказує, що ОСОБА_1 є єдиним членом сім`ї та близьким родичом ОСОБА_2 , а також фактично проживає з ним за однією адресою.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Згідно ч. 4 ст. 2 СК України сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 28 лютого 2024 року у справі № 372/3474/21 сформував правовий висновок про те, що згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання. Кодекс законів про працю України передбачає, що близькими родичами чи свояками є батьки, подружжя, брати, сестри, діти, а також батьки, брати, сестри і діти подружжя (стаття 25-1 КЗпП України).

Поряд з цим, з матеріалів поданої заяви вбачається, що заявник та особа щодо якої розглядається заява зареєстровані за різними адресами.

Відтак, заявнику необхідно надати докази, які підтверджують факт постійного проживання саме однією сім`єю заявника та особи, щодо якої розглядається заява, за однією адресою, з урахуванням наведеного вище.

Відповідно до ч. 1 ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Положеннями ч. 1 ст. 300 ЦПК України передбачено, що суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

При цьому, серед матеріалів, які були долучені до поданої заяви, наявний лише висновок органу опіки та піклування про доцільність призначення ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_2 , проте, відсутнє подання органу опіки та піклування, яким відповідний орган опіки та піклування рекомендує призначити саме позивача опікуном особи в разі визнання її недієздатною.

Враховуючи предмет розгляду, суд звертає увагу заявника на важливість врахування вказаних обставин при прийнятті рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху. В ухвалі про залишення заяви без руху зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Таким чином, заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Чеховська Д.Р., заінтересована особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області, особа, щодо якої розглядається заява: ОСОБА_2 , про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 293, 294, 315, 317, 318 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Чеховська Д.Р., заінтересована особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області, особа, щодо якої розглядається заява: ОСОБА_2 , про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - залишити без руху.

Заявнику надати строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду - 10 днів з дня отримання даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений строк, заява відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ip.ko.court.gov.ua/sud1013/.

Суддя: Ю.В. Горбачова