Справа № 296/8242/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"04" серпня 2025 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м.Житомира Адамович О.Й., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства "Житомирський лікеро-горілчаний завод" про стягнення заборгованості із заробітної плати, вихідної допомоги при звільненні, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом, в якому просить стягнути з Державного підприємства «Житомирський лікеро-горілчаний завод» на користь ОСОБА_1 заборгованість із заробітної плати, компенсацій за невикористану відпустку та вихідної допомоги, належних йому на день звільнення на загальну суму 119219,68 гривень; стягнути з Державного підприємства «Житомирський лікеро-горілчаний завод» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки розрахунку з 09 липня 2025 року по день винесення рішення за даним позовом; стягнути з Державного підприємства «Житомирський лікеро-горілчаний завод» на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що вказана позовна заява не відповідає вимогам законодавства та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

В поданій позовній заяві позивач вказав, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Із положень приписів ст.94, 116, 117 КЗпП України та ст.1,2 Закону України від 24 березня 1995 року №108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (вимушеного прогулу) за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця та не входить до структури заробітної плати.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі №12-301гс18 дійшла висновку, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (або за час вимушеного прогулу) під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі №755/12623/19, зроблено висновок, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є заробітною платою, а є спеціальним видом відповідальності роботодавця за порушення трудових прав працівника.

Таким чином, середній заробіток який позивач просить стягнути з відповідача на його користь, не підпадає під категорію пільг при сплаті судового збору за п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

З урахуванням наведеного, позивач не звільняється від сплати судового збору за вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Згідно п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується (п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

Отже, позивачу слід визначити ціну позову і відповідно до неї сплатити судовий збір у розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140,00 грн), а також надати суду докази сплати або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України "Про судовий збір".

Судовий збір необхідно перерахувати за наступними реквізитами для сплати судового збору: отримувач коштів - ГУК у Жит.обл/Корольов. р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37976485; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0006832; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - *;101;__________ (код ЄДРПОУ для юридичних осіб / РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України для фізичних осіб); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Корольовський районний суд м. Житомира.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України, передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Разом із тим, суд роз`яснює, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства "Житомирський лікеро-горілчаний завод" про стягнення заборгованості із заробітної плати, вихідної допомоги при звільненні, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 3 (три) дні з моменту вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала про залишення позову без руху не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду. Окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала щодо визначення розміру судових витрат.

Суддя О. Й. Адамович