Справа № 349/1025/25
Провадження № 2/349/514/25
У Х В А Л А

07 серпня 2025 року м. Рогатин

Суддя Рогатинського районного суду Івано-Франківської області Могила Р.Г. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виселення з житлового будинку, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину та визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

06 серпня 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виселення з житлового будинку, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину та визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування.

Позовна заява подана без дотримання вимог статтей 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України ( надалі - ЦПК України ) та підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В позовній заяві позивачка зазначає відповідачами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та в порушення вимог п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України не зазначає відомості, які необхідно зазначити про відповідачів ( їх місце проживання чи перебування, поштовий індекс та інше).

Згідно вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позовна вимога про визнання права власності на домоволодіння є вимогою майнового характеру, в зв`язку із чим позов підлягає грошовій оцінці.

Однак, в порушення зазначених вимог цивільного процесуального закону, в позовній заяві не зазначено ціни позову, яка визначається згідно п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України.

За вимогами п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них .

Позивачка в порушення вимог п.4 та п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві чітко не зазначає зміст позовних вимог, зазначивши лише « прошу суд скасувати її право власності та визнати за мною спадок від моїх батьків» та не зазначає зміст позовних вимог щодо кожного із відповідачів.

Відповідно до вимог п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що виклад обставин є неконкретизований, відсутні повні дані щодо місця знаходження спірного нерухомого майна, не викладені в повній мірі обставини щодо позовних вимог, не зазначено про докази на підтвердження викладених обставин ( до позовної заяви не долучено копію заповіту ОСОБА_4 , копію свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_4 , докази недійсності виданого свідоцтва про право на спадщину, докази, що позивачка зверталася до нотаріуса з приводу оформлення спадкових прав на спірне домоволодіння та докази відмови нотаріуса в їх оформленні).

За ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеністьу праві, спричинена поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Позивачка в позовній заяві зазначає, що має право на спадкування після смерті батьків, як дочка спадкодавців.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За вимогами ч.2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

В порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачкою не долучено до позовної заяви докази, що вона прийняла спадщину після смерті батьків.

Суд звертає увагу на вимоги ст. 83 ЦПК України, згідно якої сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно вимог ч.1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

В порушення вимог ч.1 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви не додано копії позовної заяви та копії всіх документів для відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Як вбачається із змісту позовної заяви та долучених до неї доказів позивачка є особою з інвалідністю з дитинства І групи, проживає в м. Львів, тому суд роз`яснює , що вона має право на безоплатну правничу допомогу на підставі Закону України «Про безоплатну правничу допомогу», яка надається, зокрема Львівським місцевим центром з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

На підставі частин першої та другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищенаведене, приходжу до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачці строк десять днів для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 260-261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виселення з житлового будинку, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину та визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування, залишити без руху.

Спосіб усунення недоліків:

1) подати до суду позовну заяву в новій редакції, де зазначити:

- відомості про місце проживання чи перебування, поштовий індекс відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та іншу інформацію про них, передбачену статтею 175 ЦПК України, яка відома позивачці;

- зазначити ціну позову, яка визначається вартістю майна;

- викласти обставини, якими позивачка обґрунтовує свої позовні вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини;

- чітко викласти зміст позовних вимог щодо кожного із відповідачів;

- додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї для відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.Г. Могила