Справа № 204/8770/25
Провадження № 2/204/4197/25
ЧЕЧЕЛІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

22 серпня 2025 року суддя Чечелівського районного суду міста Дніпра Токар Н.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа КП «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири,-

ВСТАНОВИВ:

19 серпня 2025 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа КП «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири.

Згідно вимог ч.8 ст.187 ЦПК України, з метою визначення підсудності, 20 серпня 2025 року судом зроблено запит до Єдиного державного демографічного реєстру, та отримано відповідь №1685660 із відсутністю інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) позивача.

Окрім того, з метою визначення підсудності, судом зроблений запит до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та того ж дня судом отримано інформаційну довідку №440224320 із наявністю відомостей щодо спірного нерухомого майна.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, на підставі ст.ст. 175, 177 ЦПК України, вважаю необхідним залишити її без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, проте позивачем не зазначено:

- поштовий індекс позивача,

- адреси електронної пошти позивача,

- поштовий індекс відповідача,

- реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) відповідача,

- номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України відповідача,

- адреси електронної пошти відповідача

Відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, в тому числі, зміст позовних вимог: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; проте, зазначаючи з резолютивній частині позовної заяви вимогу про солідарне стягнення матеріальної шкоди з відповідачів, позивачем не конкретизовано з яких саме відповідачів, оскільки в позовній заяві позивачем визначено у якості відповідача одну фізичну особу, проте, позовні вимоги повинні бути конкретизовані.

Також, зазначаючи з резолютивній частині позовної заяви вимогу про солідарне стягнення моральної шкоди з відповідачів, позивачем не конкретизовано з яких саме відповідачів, оскільки в позовній заяві позивачем визначено у якості відповідача одну фізичну особу, проте, позовні вимоги повинні бути конкретизовані.

Так само, зазначаючи з резолютивній частині позовної заяви вимогу про солідарне стягнення судових витрат з відповідачів, позивачем не конкретизовано з яких саме відповідачів, оскільки в позовній заяві позивачем визначено у якості відповідача одну фізичну особу, проте, позовні вимоги повинні бути конкретизовані.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, в тому числі, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; так, звертаючись до суду із позовною заявою, позивач зазначає, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 , проте, не зазначає правовстановлюючих документів на квартиру на підтвердження права власності позивача.

Відповідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Таке саме положення міститься і в Законі України «Про судовий збір», де зазначено, що при поданні до суду позовної заяви за кожну позовну вимогу позивачу необхідно сплати судовий збір.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» передбачено, що на 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні становить 3028 грн. 00 коп.

Звертаючись до суду із позовною заявою, позивачем заявлено дві позовні вимоги: майнового та немайнового характеру.

При зверненні до суду, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 грн. за вимогу майнового характеру, проте, до позовної заяви не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору за вимогу немайнового характеру.

Отже, розмір судового збору, який необхідно буде доплатити позивачу за подання до суду позовної заяви з вимогою немайнового характеру, відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», буде складати ставку судового збору за вимогу немайнового характеру, яка подана фізичною особою - у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 1 211,20 грн.

Платіжні реквізити для перерахування судового збору:

«Отримувач коштів ГУК у Дн-кій обл/Чечел.р/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0004632, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу: *;101; ______ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа)».

За таких обставин, позивачу необхідно надати уточнену позовну заяву, та надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Отже, вищевказані вимоги закону позивачем не виконані, таким чином, згідно із ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому позовна заява підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання нею копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа КП «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Токар