Справа № 461/150/25
Провадження № 2/461/718/25
УХВАЛА

18.08.2025 року Галицький районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді Мироненко Л.Д.,

при секретарі судового засідання Курилюк А.І.,

за участі:

представників позивача Завади Р.В.

Короїда Ю.М.

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача Буковецької Н.В. (в режимі ВКЗ),

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Біля порохової вежі» до ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Галицького районного суду м. Львова перебуває вищевказана цивільна справа.

Під час підготовчого провадження до суду надійшла заява представника позивача про зміну предмету позову та клопотання представника відповідача про долучення доказів до матеріалів справи.

Щодо клопотання представника позивача про зміну предмету позову.

25.07.2025 року до суду від представника позивача надійшла заява про зміну предмету позову. З урахуванням зміни предмету позову просив суд витребувати у відповідача ОСОБА_1 приміщення ІІ/1,6 кв.м (коридор), ІІІ/2,1 кв.м. (балкон) на третьому поверсі, будинку АДРЕСА_1 , які знаходяться у володінні відповідача.

Ухвалою суду від 30.07.2025 року вказану заяву було залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків вказаних в ухвалі суду.

01.08.2025 року до суду від сторони позивача надійшла заява про усунення недоліків заяви про зміну предмету позову.

У судовому засіданні представники позивача заяву підтримали та просили таку задовольнити.

Відповідач та її представник у вирішенні питання про задоволення заяви поклались на розсуд суду. Представник відповідача зазначила, що до заяви про зміну предмету позову позивачем долучено висновок суб`єкта оціночної діяльності про ринкову вартість квартири, натомість предметом позову є витребування коридору та балкону, які прилягають до такої квартири. А тому, такий висновок повинен був надаватись щодо майна, яке витребовується. Крім того, вказала, що сторона позивача не була позбавлена можливості визначити вартість витребуваного майна виходячи із вартості цілого будинку, а не квартири відповідача. Визначенням вартості витребовуваного майна виходячи із вартості квартири в цілому, позивач фактично підтвердив, що прилеглі до неї балкон та коридор є складовими такої квартири.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи сторін, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до частини другої статті 187 ЦПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, крім іншого, 4) за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа (пункт 4); дата, час і місце підготовчого засідання, якщо справа буде розглядатися в порядку загального позовного провадження (пункт 5); дата, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті, якщо справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (пункт 6).

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

У статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

У підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви (пункт 3 частини другої статті 197 ЦПК України).

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 10.01.2025 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі вирішено здійснювати її розгляд в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

25.07.2025 року представником позивача була подана до суду заява про зміну предмета позову. Заява мотивована метою здійснення ефективного захисту порушеного права позивача, відновлення прав на спірне нерухоме майно, яка безпідставно вибула із володіння позивача.

Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

За частиною третьою статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Виходячи з загальних положень ЦПК України, підстави позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів; предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Таке ж визначення міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 917/1739/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 зазначено, що зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову одночасно не допускається. Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України.

Такий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 13 березня 2018 року в справі № 916/1764/17, який враховується судом відповідно до норм частини четверта статті 263 ЦПК України.

Дослідивши матеріали цивільної справи, заяви про зміни позову, суд прийшов до переконання, що позивач має право на уточнення позовних вимог, враховуючи приписи статей 13, 175, 197 ЦПК України, якими передбачено виключне право позивача на визначення предмета та підстав спору, а також способу захисту порушеного права та інтересу.

Із заяви позивача про зміну предмета позову не вбачається що позивачем, окрім зміни предмета позову шляхом пред`явлення майнової вимоги - витребування спірного нерухомого майна, зазначено нові підстави позову, тобто нові обставини спірних правовідносин. Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналіз матеріалів справи свідчить про те, що звертаючись до суду з позовом у січні 2025 року, представник позивача ОСОБА_2 визначив предметом позову: визнання незаконним рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та його скасування.

Підставами позову позивач визначив те, що ОСОБА_1 закрила доступ до коридору та балкону на сходовому майданчику третього поверху по АДРЕСА_1 , мотивуючи тим, що вхід на балкон це приватна власність, яка належить власнику квартири АДРЕСА_2 .

25 липня 2025 року представник позивача подав до суду уточнену позовну заяву, в якій змінив предмет позову, зазначивши в прохальній частині вимогу про витребовування у відповідача ОСОБА_1 приміщення II/1,6 кв.м(коридор), III/2,1 кв.м (балкон) на третьому поверсі, будинку АДРЕСА_1 , які знаходяться у володінні відповідача та безпідставно на даний час відносяться до квартири АДРЕСА_3 .

Однак первісні основні підстави позову позивач залишив незмінними та лише доповнив їх новими обставинами, які безпосередньо пов`язані з основними підставами позову безпідставне володіння відповідачем ОСОБА_1 вказаними приміщеннями.

Враховуючи те, що позивач не змінював предмет та підстави позову одночасно, а лише доповнив їх, суд прийшов до переконання про необхідність задоволення заяви представника позивача про зміну предмету позову.

Щодо клопотання представника відповідача про долучення доказів.

До суду від представника ОСОБА_3 надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи письмових пояснень свідків та копії звукозапису судового засідання у справі №461/862/20 від 21.04.2021 року, у якому було допитано як свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 . В обґрунтування клопотання зазначила, що вищенаведені докази підтверджують невід`ємну приналежність спірного балкону та коридору до квартири відповідача, що ґрунтується на історичній та функціональній складовій формування.

Представники позивача в судовому засіданні клопотання представника відповідача підтримали.

Суд зазначає, що правила, які встановлені у статті 83 ЦПК України щодо своєчасності подання доказів кореспондуються з принципом диспозитивності, в силу якого суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Слід зауважити, що встановлення законодавцем часових обмежень на подання доказів спрямоване на неприпустимість зловживання учасниками справи своїми правами, коли через наявність права на подання доказів відповідний учасник буде відтерміновувати винесення судом рішення по суті справи через необхідність дослідження додатково поданих таким учасником доказів.

Разом із тим суд зазначає, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена статтею 129 Конституції України і статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення.

Враховуючи вищенаведене, керуючись принципом диспозитивності, з урахуванням позиції сторони позивача, яка клопотання представника відповідача підтримала, суд вважає за доцільне долучити надані стороною відповідача докази до матеріалів справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259-261 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В :

Заяву представника позивача ОСОБА_4 про зміну предмета позову в цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Біля порохової вежі» до ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію,- задовольнити повністю.

Прийняти заяву про зміну предмета позову в редакції від 25.07.2025 року в цивільній справі № 461/150/25.

Установити відповідачеві строк для подання відзиву на позовну заяву (з урахуванням зміни предмета позову) - 15 (п`ятнадцять) днів з дня вручення цієї ухвали. Роз`яснити відповідачеві, що копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Установити позивачу строк для подання відповіді на відзив - 5 (п`ять) днів з дня отримання відзиву на позовну заяву. Роз`яснити позивачу, що копія відповіді на відзив та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_3 від 08.07.2025 року про долучення доказів,- задовольнити.

Повний текст ухвали виготовлено 22 серпня 2025 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Мироненко Л.Д.