Справа № 211/1633/25
Провадження № 2/211/4028/25
У Х В А Л А

іменем України

про відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви

14 серпня 2025 року

Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:

головуючого судді Костенко Є.К.,

за участю секретаря судового засідання Гоєнко Т.В.,

позивача за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільної сумісної власності подружжя та відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 13.05.2025 було задоволено заяву відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення, подану в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, надано строк на примирення 3 місяці та зупинено провадження до закінчення строку для примирення, визначеного судом.

14.08.2025 у судовому засіданні без постановлення окремої письмової ухвали було вирішено відновити провадження у справі.

04.08.2025 ОСОБА_1 звернулась до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2 про поділ спільної сумісної власності подружжя та відшкодування моральної шкоди.

Будучі присутньою у судовому засіданні ОСОБА_1 просила зустрічну позовну заяву прийняти до розгляду. В обгрунтування своєї позиції зазначила, що ОСОБА_2 залишив проживати разом з нею його дитину від попереднього шлюбу, яка є особою з інвалідністю. Між сторонами існує невирішене питання щодо майна, набутого у період шлюбу. Також зазначає, що аморальними діями по відношенню до долі своєї дитини, яка зараз повністю перебуває на утриманні ОСОБА_1 , ним заподіяно останній моральну шкоду, яка також повинна бути стягнута судом. Зазначає, що всі зазначені спірні питання прямо пов`язані з неможливістю розірвання шлюбу до їх вирішення.

Вивчивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно ухвали суду про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження від 26.02.2025 відповідачу було визначено п`ятнадцятиденний строк з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі для надання відзиву на позовну заяву, і всіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

29.04.2025 ОСОБА_1 отримала копію позовної заяви та ухвали про відкриття провадження шляхом поштового направлення, про що в матеріалах справи наявне рекомендоване повідомлення про вручення.

07.05.2025 до суду надійшов відзив на позовну заяву з клопотанням про надання строку на примирення.

Питання про зупинення провадження з зв`язку з наданням строку на примиренням сторонам було вирішено 13.05.2025.

До цього часу ОСОБА_1 із зустрічною позовною заявою до суду не зверталася.

Зустрічна позовна заява надійшла до суду лише 04.08.2025.

Зважаючи на зазначене, відповідачем ОСОБА_1 з моменту отримання ухвали про відкриття провадження пропущено строк для подання зустрічної позовної заяви.

Крім того, згідно з ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємносуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Відповідачем за первісним позовом та позивачем за зустрічним позовом скеровано до суду позов майнового характеру, в той час як первісний позов є немайнового характеру та перебування осіб у шлюбі або його розірвання жодним чином не пов`язано з можливістю розподілу спільного майна подружжя, вирішення питання утримання дитини тощо. Таким чином, оскільки позовна заява про розірвання шлюбу розглядається у порядку спрощеного позовного провадження, а зустрічна позовна заява підлягатиме розгляду згідно з вимогами ст. 274 КПК України виключно у порядку загального позовного провадження, то їх розгляд в одному провадженні призведе до затягування розгляду первісної позовної заяви, тому суд вважає недоцільним приймати зустрічну позовну заяву в одне провадження з цивільною справою №211/1633/25.

При цьому, суд зазначає, що ОСОБА_1 має право звернутись до суду з приводу даного предмету спору шляхом подання окремої нової позовної заяви.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісною позовною заявою.

На підставі викладеного, керуючись ст. 193, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільної сумісної власності подружжя та відшкодування моральної шкоди.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути ОСОБА_1 .

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Роз`яснити позивачу за зустрічною позовною заявою, що відмова у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом не перешкоджає повторному зверненню із зазначеним позовом до суду на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 14.08.2025.

Суддя Є.К. Костенко