Справа № 201/9631/25
Провадження 2/201/4448/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 серпня 2025 року суддя Соборного районного суду міста Дніпра Покопцева Д.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Центру надання адміністративних послуг Дніпровської міської ради про скасування рішення про державну реєстрацію речового права та визнання права власності

ВСТАНОВИВ:

Рух справи

04.08.2025р. позивачка через підсистему «Електронний суд» звернулася до Соборного районного суду міста Дніпра із вказаним позовом, підписаним адвокатом Племянніковим Б.Д. (діє згідно ордеру від 04.08.2025р.), датованим 04.08.2025р., в якому просить:

- скасувати рішення про державну реєстрацію права власності № , від , щодо реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

- визнати за собою право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.08.2025р. для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Покопцеву Д.О.

Щодо можливості прийняття позову до розгляду

Розглянувши матеріали справи суд враховує наступне.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Щодо відповідності позовної заяви вимогам ст.175 ЦПК України.

За положеннями п.п.2,5,8 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; ціну позову; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позовна заява не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача та осіб, вказаних у позові третіми особами.

З 21.02.2024р. реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (ЄСІТС) є обов`язковою для всіх юридичних осіб, які беруть участь у цивільних та адміністративних справах.

У позовній заяві не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви

Позовна заява не містить ціну позову, хоч в позові заявлені позовні вимоги, в тому числі майнового характеру (визнання права власності на квартиру).

Позовна заява не містить зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Окрім цього, позивачу пропонується звернути увагу, що в резолютивній частині позову не вказані номер та дата рішення, яке вона просить скасувати.

Стосовно виконання вимог ст.177 ЦПК України

Ч. 7 ст. 43 ЦПК України встановлено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до ч. 6 ст. 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Відповідно до п. 8 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, Оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів. Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на прості та реєстровані. Реєстровані поштові відправлення поділяються на відправлення без оголошеної цінності (рекомендовані) та відправлення з оголошеною цінністю. До внутрішніх поштових відправлень належать: поштові картки - прості, рекомендовані; листи - прості, рекомендовані, реєстровані з оголошеною цінністю; відправлення для сліпих - прості, рекомендовані та реєстровані; посилки - без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Відповідно до п. 17 Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Тобто лист з описом вкладення підтверджує вміст вкладення до поштового відправлення, тоді як квитанція або касовий чек є фінансовим документом, який підтверджує лише оплату, а не вміст вкладення (див. ухвалу Верховного Суду від 18.03.2024 у справі № 160/23936/23).

Формулювання ч. 7 ст. 43 ЦПК України не передбачає множинного тлумачення цієї норми процесуального права, вимагає підтвердження саме вмісту вкладення, а не оплати.

Отже, за змістом п. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, належним виконанням стороною справи указаної норми Кодексу, є, зокрема, надсилання нею саме поштою листом з описом вкладення (листом з оголошеною цінністю) іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

При цьому суд зазначає, що згідно відомостей зазначених позивачем у позовній заяві у відповідача відсутній електронний кабінет, а тому позовна заява разом з долученими до неї документами повинна бути надіслана відповідачу у паперовій формі листом з описом вкладення.

До позову не долучено доказів направлення поданих до суду документів.

Таким чином, зважаючи на те, що представник позивачки звернувся до суду із позовом через систему «Електронний суд» саме в електронній формі, йому необхідно додати до позовної заяви належний доказ надсилання листом з описом вкладення відповідачу копій поданих до суду документів з переліченням конкретного виду індивідуальних ознак відповідного вкладення.

Також, відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені у ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Позивачкою заявлені дві вимоги одна немайнового, а одна майнового характеру.

За подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір, який складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, а немайнового характеру - судовий збір, який складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу .

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 № 4059-IX з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028,00 грн.

Відтак, враховуючи положення Закону України «Про судовий збір» щодо ставок судового збору, а також порядку його сплати, позивачу необхідно подати суду докази сплати судового збору за вимогу немайнового характеру 968грн 96коп.

Стосовно вимоги майнового характеру про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

За положеннями п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно вартістю майна.

Позовна заява не містить ціни позову та вартість майна, відтак на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо.

Згідно ч.2 цієї статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

За інформацією сайтів купівлі-продажу нерухомості в мережі Інтернет, вартість одно квадратного метра за адресою: м. Дніпро, вул. Севастопольська орієнтовно становить 900дол. США, що станом на день подачі позову дорівнює 37 305грн (1 дол. - 41,45грн.).

З Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що загальна площа квартири, на яку позивачка просить визнати право власності, має 33,7кв. м. площі.

З огляду на вартість 1кв.м. житла 900дол.США та площу 33,7кв.м. орієнтовна вартість вказаної квартири становить 30 330дол.США, що є еквівалентом 1 257 178грн 50коп.

Отже, суд вважає необхідним попередньо визначити судовий збір, який підлягає сплаті позивачем під час подачі позову за заявлену майнову вимогу, 12 571грн 78коп, який слід сплатити з врахуванням пониженого коєффіцієнту подання позову через підсистему «Електронний суд» в сумі 10 056грн 80коп.

Відтак позивачу слід сплатити за подання цього позову 968грн 96коп за немайнову вимогу, 10 056грн 80коп за майнову вимогу, а всього 11 025грн 76коп, про що подати суду квитанцію, або подати документи, які надають підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Реквізити сплати судового збору https://gt.dp.court.gov.ua/sud0412/gromadyanam/tax/

При цьому суд роз`яснює, що під поняттям "усунення недоліку" розуміється подання в суд документу про сплату судового збору, а не сплата у встановлений строк без своєчасного надання суду доказу (документу) про сплату (відповідна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 23.01.2020 у справі № 910/10366/17).

Щодо залучення третіх осіб у справі

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

За змістом ч. 3 ст. 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Частиною 5, 6 ст. 53 ЦПК України передбачено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обов`язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 187 ЦПК України якщо при відкритті провадження у справі було вирішено питання про залучення третіх осіб, позивач не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі повинен направити таким третім особам копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання або до початку розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження.

Зазначення у вступній частині позовної заяви які, на думку позивача, мають приймати участь в судовому розгляді в якості третьої особи, не тягне за собою автоматичного залучення цієї особи в якості третьої особи при відкритті суддею провадження у справі (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 30.11.2023 у справі № 990/222/23, провадження № 11-155заі23).

Враховуючи наведене, предмет спору та характер спірних правовідносин пропоную позивачці вказати, на яких підставах належить залучити до участі у справі як третіх осіб Товариство з обмеженою відповідальністю «Ключове рішення», Акціонерне товариство "Комерційний банк "ПриватБанк", ОСОБА_2 , і яким чином рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін.

Підсумки

З врахуванням викладеного позивачу пропонується подати суду позовну заяву, яка має містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; ціну позову; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, із зазначенням, на яких підставах належить залучити до участі у справі як третіх осіб Товариство з обмеженою відповідальністю «Ключове рішення», Акціонерне товариство "Комерційний банк "ПриватБанк", ОСОБА_2 , і яким чином рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін, і подати позовну заяву з виправленими недоліками разом із доказами направлення іншим учасникам справи та із квитанцією про сплату судового збору у визначеній судом сумі.

Разом із цим суд підкреслює, що позивачка має право самостійно визначити вартість квартири, на яку просить визнати своє право власності, зазначивши суду докази вартості цієї квартири, сплативши судовий збір із цієї суми, виходячи із розрахунку 1% відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, і подати суду квитанцію про сплату судового збору за майнову вимогу на цю суму.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Суд вказує, що апеляційному оскарженню лише разом з рішенням суду підлягає ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, якщо суд першої інстанції у цій ухвалі встановлює розмір судового збору, який позивач (заявник) має сплатити при зверненні до суду, або порядок його обчислення, однак особа не погоджується або з таким розміром, або з порядком його обчислення. Такі ухвали суду першої інстанції не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 14.06.2023 у справі № 607/23244/21, провадження № 14-116цс22).

З огляду на зазначене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Визначити суму судового збору, яка підлягає сплаті за позовну вимогу за визнання за ОСОБА_1 права власності на квартиру АДРЕСА_1 , в розмірі 10 056 гривень 80 копійок.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Центру надання адміністративних послуг Дніпровської міської ради про скасування рішення про державну реєстрацію речового права та визнання права власності залишити без руху, про що повідомити позивачку та надати строк для виправлення викладених вище недоліків не пізніше 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше заява вважається неподаною і повертається.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення суми судового збору до Дніпровського апеляційного суду впродовж 15 днів, в іншій частині не оскаржується.

Суддя: Д.О. Покопцева