Справа № 945/51/24 Головуючий у 1 інстанції: Головатий А.П.
Провадження № 22-ц/811/522/25 Доповідач в 2-й інстанції: Ванівський О. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2025 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді: Ванівського О.М.

суддів: Цяцяка Р.П., Шеремети Н.О.,

секретаря: Підлужного В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Луки Т.М на ухвалу Миколаївського районного суду Львівської області від 28 січня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

В січні 2025 на адресу суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Лука Т.М., про перегляд заочного рішення Миколаївського районного суду Львівської області від 23.04.2024 у справі №945/51/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 72 888,57 (сімдесят дві тисячі вісімсот вісімдесят вісім) гривень 57 копійок та судового збору у розмірі 2 422(дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 копійок.

Відповідач вказувала, що 27.11.2024 їй стало відомо про дане рішення суду з моменту отримання такого у підсистемі «Електронний Суд». Зазначала, що відповідачка про розгляд справи не була повідомлена, оскільки усі поштові відправлення повертались до суду за «закінченням терміну зберігання».

Оскаржуваною ухвалою Миколаївського районного суду Львівської області від 28 січня 2025 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Лука Т.М., про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Миколаївського районного суду Львівської області від 23.04.2024 відмовлено.

Заяву відповідача ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Лука Т.М., про перегляд заочного рішення суду у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишено без розгляду.

Ухвалу суду оскаржив представник ОСОБА_1 адвокат Лука Т.М, подавши апеляційну скаргу.

З ухвалою суду не погоджується, вважає її незаконною та необґрунтованою.

Звертає увагу суду, що відповідно до вимог закону відповідача про розгляд справи не повідомляли, оскільки всі поштові відправлення повертались до суду за «закінченням встановлено терміну зберігання», а отже подібна відмітка не давала суду обґрунтованих процесуальних підстав для підтвердження факту належного повідомлення сторони у судовій справі, зокрема не визначала чи адресат відмовився від отримання судового повідомлення, чи адресат відсутній, чи особу, якій адресовано судове рішення, не виявлено за місцем проживання. Дана правова позиція узгоджується з постановою Верховного Суду від 06.09.2019р. у справі №П/811/13/17 та від 17.04.2018р. у справі №200/11343/14-ц.

Просить ухвалу Миколаївського районного суду Львівської області від 28.01.2025р. у справі №945/51/24 скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Сторони в судове засідання не з`явилися, хоча про час та дату розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З урахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Сторони мали реальну можливість реалізувати свої процесуальні права з доведенням своєї позиції по справі, у тому числі через можливість брати участь в судовому засідання в режимі відеоконференції або через представника.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Апеляційний суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Апеляційний суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані апеляційним судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "ЮніонАліментаріаСандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі №348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а не можливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, усвідомленість учасників справи про її розгляд, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явилися в судове засідання.

Апеляційний суд з метою дотримання строків розгляду справи, вважає можливим слухати справу у відсутність учасників справи, які своєчасно і належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи, явка яких не визнавалась апеляційним судом обов`язковою.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду в межах вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Згідно ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції відповідає зазначеним вимогам.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Залишаючи заяву без розгляду, суд першої інстанції прийшов до висновку, що заява про перегляд заочного рішення подана відповідачем та її представником з пропуском строку, встановленого ЦПК України, заявник належних доказів щодо поважності причин пропуску строку суду не надав, а тому підстави для поновлення відсутні.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду зважаючи на наступне.

Встановлено, що 11.01.2024 представник ТзОВ «Бізнес Позика» - Мишевська Н.М. звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заочним рішенням Миколаївського районного суду Львівської області від 23.04.2024 у справі №945/51/24 стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» заборгованість за договором №156977-КС-004 про надання кредиту від 23.05.2023 у розмірі 72 888,57 грн., та судовий збір у розмірі 2422,40 грн. Вказане заочне рішення надіслано на адресу місця проживання відповідача рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке повернулося до суду з довідкою оператора поштового зв`язку форми Ф.20 з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.111-112).

Встановлено, що 02.01.2025 представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Лука Т.М. звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення, в якій просив скасувати заочне рішення Миколаївського районного суду Львівської області від 23.04.2024 у справі №945/51/24, а також поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що 27.11.2024 відповідачці стало відомо про дане рішення суду з моменту отримання такого у підсистемі «Електронний Суд».

Суд першої інстанції, залишаючи заяву без розгляду, вірно вказував, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення від 29.10.2015 у справі «Ustimeтko v. Ukraine», п.46)».

Отже, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України установлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що заочне рішення ухвалено Миколаївським районним судом Львівської області 23 квітня 2024 року.

ОСОБА_1 зазначає, що повний текст цього заочного рішення нею одержано 27.11.2024року.

При цьому у резолютивній частині цього заочного рішенні відповідачці роз`яснено строк та порядок подання заяви про його перегляд, а саме вказано, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачки, поданою протягом тридцяти днів з дня його складення.

Заяву про перегляд заочного рішення та клопотання про поновлення процесуального строку ОСОБА_1 направлено до суду 02.01.2024 року, при цьому причин подання заяви про перегляд заочного рішення суду поза межами строку з дня одержання його повного тексту заявниця не обґрунтовує.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність поважних обставин, що об`єктивно перешкоджали ОСОБА_1 звернутися до суд із заявою про перегляд заочного рішення у визначений процесуальним законом строк, а тому її клопотання про поновлення цього процесуального строку задоволенню не підлягає.

Доводи апеляційної скарги, щодо неповідомлення судом першої інстанції про розгляд справи та поважність причин пропуску строку, апеляційним судом відхиляються з огляду на те, що порушення порядку оскарження рішення, в тексті якого роз`яснено порядок такого оскарження, не є поважною підставою для пропуску строку.

Відповідач ОСОБА_1 була повідомлена належним чином про дату та час судового розгляду двічі, а саме: 14.03.2024 шляхом надіслання на її електронну адресу( яка вказана у позовній заяві та анкеті-клієнта) позовної заяви та доданих до неї документів, звіт про доставку міститься у матеріалах справи на а.с. 91; 16.04.2024 отримано судову повістку з відміткою «особисто», рекомендоване повідомлення міститься у матеріалах справи на а.с. 96.

Велика Палата ВС в постанові від 12 червня 2024 року у справі № 756/11081/20 звернула увагу на те, що право відповідача на доступ до суду апеляційної інстанції при заочному розгляді справи місцевим судом не є абсолютним та забезпечується за умови дотримання відповідачем порядку попереднього звернення до суду першої інстанції із заявою про перегляд заочного рішення, у тому числі з урахуванням визначених процесуальним законом строків. Установлений ч. 2 ст. 284 ЦПК України строк на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення один з інструментів забезпечення принципу правової визначеності.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильних висновків суду першої інстанції а тому підстав для скасування протокольної ухвали колегія суддів не вбачає.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Стаття 375 ЦПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Львівський апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Луки Т.М - залишити без задоволення.

Ухвалу Миколаївського районного суду Львівської області від 28 січня 2025 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, у касаційному порядку не оскаржується.

Повний текст постанови складено 13 серпня 2025 року.

Головуючий: Ванівський О.М.

Судді Цяцяк Р.П.

Шеремета Н.О.