Провадження №: 2/752/9589/25
УХВАЛА

про прийняття заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

(спрощене позовне провадження)

27.08.2025 суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кирильчук І. А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в особі матері ОСОБА_7 , ОСОБА_8 в особі матері ОСОБА_7 , Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про застосування наслідків нікчемності правочину,

в с т а н о в и в:

До Голосіївського районного суду міста Києва через систему «Електронний суд» надійшов цивільний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в особі матері ОСОБА_7 , ОСОБА_8 в особі матері ОСОБА_7 , Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про застосування наслідків нікчемності правочину.

У порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Кирильчук І. А.

Підсудність справи визначена відповідно до частини першої статті 30 ЦПК України.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 22 серпня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати два дні з дня отримання ухвали.

Відповідно до довідки про доставку електронного документу ухвала від 22 серпня 2025 року доставлена до електронного кабінету позивача 25 серпня 2025 року.

25 серпня 2025 року через систему «Електронний суд» до суду надійшли матеріали на усунення недоліків позовної заяви.

Вивчивши матеріали на усунення недоліків, суд дійшов висновку про те, що подана позовна заява відповідає вимогам статей 175-177 ЦПК України, підстав для її повернення або відмови у відкритті провадження судом не встановлено.

Від сплати судового збору позивач звільнений відповідно до пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» (як інвалід ІІ групи).

Відповідно до частин першої, другої статті 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до пункту 1, 4 частини четвертої статті 19, частини першої-другої статті 274 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, малозначних справ; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

З врахуванням предмету спору, категорії справи, характеру та обсягу поданих позивачем доказів та враховуючи положення частини четвертої статті 274 та статті 19 ЦПК України, дана справа відповідно до пункту 1 частини першої статті 274, частини п`ятої статті

279 ЦПК України підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Обставини, передбачені частиною четвертої статті 274 ЦПК України, які б перешкоджали розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, відсутні.

При розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, якими є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (частини перша, друга статті 174 ЦПК України).

Положеннями статей 178-181 ЦПК України врегульовано підстави, час, черговість та вимоги щодо подання заяв по суті, зокрема відзиву (стаття 178 ЦПК України), відповіді на відзив (стаття 179 ЦПК України), заперечення (стаття 180 ЦПК України) та пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (стаття 181 ЦПК України).

Разом із позовною заявою позивачем подано клопотання про витребування доказів, у якому позивач просить суд витребувати:

- результати перевірки, щодо прийнятої та зареєстрованої заяви про кримінальне правопорушення від 25.06.2022 року;

- результати перевірки, щодо прийнятої та зареєстрованої заяви про кримінальне правопорушення від 26.06.2022 року;

- результати перевірки, щодо прийнятої та зареєстрованої заяви про кримінальне правопорушення від 26.07.2022 року;

- результати перевірки, щодо прийнятої та зареєстрованої заяви про кримінальне правопорушення від 27.07.2022року (вх. ЄО №28721 від 27.07.2022 року;);

- результати перевірки, щодо прийнятої та зареєстрованої заяви про кримінальне правопорушення №29698 від 02.08.2022року;

- результати розгляду скарги на бездіяльність працівників поліції від 27.08.2022 року;

- результати розгляду заяви про злочин від 13.09.2022 року.

Позивач, як на необхідність витребування зазначених доказів, послається на те, що результати перевірок по зазначеним заявам до Голосіївського УП ГУП НП у м. Києві, можуть підтвердити факт використання нікчемного договору користування квартирою від 01 червня 2022 року, укладеного ОСОБА_2 з ОСОБА_9 , для фактичного створення тиску відповідачами по справі на ОСОБА_1 з метою примушення укласти договір дарування квартири за адресою: АДРЕСА_1 , та фактичного користування квартирою за адресою: АДРЕСА_2 відповідачем ОСОБА_9 .

Для отримання зазначених доказів позивачем вживались наступні заходи, а саме, направлялись до Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві інформаційні запити, але отримання доказів виявилось неможливим, оскільки існує тайна проведення слідчих дій.

Вивчивши клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів, суд приходить до наступного.

Статтею 83 ЦПК України встановлено правила подачі доказів.

Відповідно до частини першої статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно із пунктом 2 частини другої статті 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї..

Установлено, що предметом позову є встановлення нікчемності договору від 01 червня 2022 року, укладеного ОСОБА_2 з ОСОБА_9 , користування квартирою за адресою: АДРЕСА_2 , та зобов`язання ОСОБА_3 забрати свої особисті речі з балкону квартири за адресою : АДРЕСА_2 .

Підставою позову є те, що укладаючи 01 червня 2022 року договір на користування спірною квартирою, у ОСОБА_2 не було прав як правонадавача на укладання даного договору з ОСОБА_9 , відтак останній є нікчемним, а користування ОСОБА_9 вказаною квартирою є незаконним.

Суд звертає увагу на приписи статті 77 ЦПК України, відповідно до якої належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Беручи до уваги наведені приписи чинного законодавства, а також зважаючи на викладене, клопотання позивача про витребування доказів визнається судом необґрунтованим та відхиляється, оскільки зазначені у клопотанні докази не дадуть суду можливість встановити важливі для правильного вирішення даного спору фактичні обставини даної справи.

Факт використання нікчемного договору користування квартирою від 01 червня 2022 року, укладеного ОСОБА_2 з ОСОБА_9 , для фактичного створення тиску відповідачами по справі на ОСОБА_1 з метою примушення укласти договір дарування квартири не є предметом даного позову, а факт користування спірною квартирою відповідачем ОСОБА_9 власне на даний час ніким не заперечується.

Факт відсутності у ОСОБА_2 прав як правонадавача на укладання договору користування спірною квартирою з ОСОБА_9 не може підтверджуватися тими доказами, про витребування яких заявлено клопотання.

Сам по собі факт звернення позивача до Голосіївського УП ГУП НП у м. Києві із відповідними заявами не є доказом у розумінні положень статті 76 ЦПК України.

З урахуванням наведеного, клопотання позивача про витребування доказів не містить достатніх посилань на необхідність витребування вказаних у клопотаннях доказів для вирішення даної справи. Зокрема, не обґрунтовано, яким чином результати перевірок по заявам до Голосіївського УП ГУП НП у м. Києві підтвердять або спростують факт нікчемності договору користування спірною квартирою, який укладений між відповідачами, з наведених у позові підстав.

Керуючись статтями 19, 30, 32, 76-78, 83-84, 175, 177, 187, 260-261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити позовне провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в особі матері ОСОБА_7 , ОСОБА_8 в особі матері ОСОБА_7 , Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про застосуання наслідків нікчемності правочину.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва (вул. Виставкова, 14 «а», каб. 14).

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів відмовити.

Направити учасникам справи копію ухвали про відкриття провадження у справі.

Визначити відповідачу строк на подання відзиву на позов у порядку, передбаченому статтею 178 ЦПК України, - 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив у порядку, передбаченому статтею 179 ЦПК України, протягом 5 днів з дня отримання відзиву відповідача на позов.

Відповідач має право подати до суду заперечення, в яких викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення, в порядку, передбаченому статтею 180 ЦПК України, протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив.

Третя особа має право подати пояснення щодо позову в порядку, передбаченому статтею 181 ЦПК України, протягом 5 днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом 5 днів із дня його отримання.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. Відповідач має право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - https://gl.ki.court.gov.ua/sud2601/.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І. А. Кирильчук