Справа № 128/2768/22
УХВАЛА

Іменем України

11 серпня 2025 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Бондаренко О.І., отримавши заяву адвоката Хмарської Яни Віталіївни, діючої в інтересах ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по справі № 128/2768/22,

ВСТАНОВИВ:

До провадження Вінницького районного суду Вінницької області надійшла заява адвоката Хмарської Я.В. яка подана та підписана в інтересах ОСОБА_1 за допомогою підсистеми «Електронний суд» 08.08.2025.

Вивчивши заяву та додані до неї документи, суд вважає, що заява подана без додержання вимог ч.7 ст.43 ЦПК України, виходячи з наступного. Забезпечення позову за своєю суттю є тимчасовим обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову. Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору. Відповідно до частини першої статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Забезпечувальні заходи скасовуються судом шляхом постановлення процесуального рішення - ухвали. Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Питання, пов`язані із забезпеченням позову, зміною виду чи їх скасуванням вирішуються у порядку, передбаченому ЦПК України, і не можуть бути предметом розгляду в іншому провадженні.

Водночас за приписами частини першої статті 158 ЦПК України із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно) може звернутися виключно учасник справи. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутися до суду з позовом про зняття з нього арешту. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2020 року у справі № 753/12741/17 (провадження № 61-15806св19), від 22 квітня 2020 року у справі № 607/15533/17 (провадження № 61-43809св18), від 06 травня 2020 року у справі № 756/8156/18 (провадження № 61-48774св18), від 19 листопада 2020 року у справі № 759/3883/17 (провадження № 61-21905св19), від 27 січня 2021 року у справі № 757/9023/18-ц (провадження № 61-14051св19), від 10 лютого 2021 року у справі № 641/1271/19-ц (провадження № 61-5579св20), від 25 травня 2023 року у справі № 334/1250/22 (провадження № 61-12728св22).

Відповідно до ч.5 ст.43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Абзацом 1 ч.7 ст.43 ЦПК України визначено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Згідно абзацу другого цієї статті Кодексу такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи (абз.3 ч.7 ст.43 ЦПК України).

З матеріалів заяви про скасування заходів забезпечення позову вбачається, що представник заявника адвокат Хмарська Я.В. звернулася до суду з вищевказаною заявою за допомогою підсистеми «Електронний суд», однак не долучила до неї квитанції про доставку документів до зареєстрованого електронного кабінету користувача ЄСІТС (учасника справи).

При цьому, стороною заявника надана ухвала суду від 28.03.2023 року (справа № 128/2872/22) про залишення позову без розгляду за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Нормативними положеннями ч. ч. 2,3 ст. 158 ЦПК України визначено, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду; у разі надання відповідачем до суду документа, що підтверджує здійснене ним забезпечення позову відповідно до частини четвертої статті 156 цього Кодексу, відповідне клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, розглядається судом не пізніше наступного дня після надання вказаного документа.

Відповідно, суду слід викликати в судове засідання учасників провадження право про права яких вирішується. Стороною заявника не вказано всього кола учасників провадження, спір про права яких стосується дане забезпечення.

Можна припустити, що сторона по справі ОСОБА_2 не зобов`язана зареєструвати електронний кабінет відповідно до ч.6 ст.14 ЦПК України, тому заявник (представник заявника) зобов`язаний надіслати відповідачу копію заяви про забезпечення позову та додані до неї відповідно копії документів у паперовій формі, листом з описом вкладення та надати суду доказ їх надсилання зазначеній фізичній особі.

Таким чином, оскільки до заяви про скасування заходів забезпечення позову заявником (представником заявника) не додано доказів надсилання іншим учасникам цивільної справи, копій поданих за допомогою модуля Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» в електронній формі заяви про скасування заходів забезпечення позову та доданих до неї документів, тому дану заяву слід повернути заявнику (представнику заявника).

Керуючись ст.ст.153, 260, 261, 263, 354 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката Хмарської Яни Віталіївни, діючої в інтересах ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по справі № 128/2768/22 - повернути заявнику (представнику заявника).

Роз`яснити заявнику (представнику заявника), що повернення заяви без розгляду не перешкоджає його праву повторно звернутися до суду з такою заявою, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для його повернення без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Суддя Оксана БОНДАРЕНКО