Справа № 461/6418/25
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"08" серпня 2025 р. суддя Галицького районного суду міста Львова Павлюк О. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради, Офісу охорони культурної спадщини Львівської міської ради, Галицької районної адміністрації Львівської міської ради, ОСОБА_3 , про визнання права власності на нерухоме майно, -

в с т а н о в и л а :

07.08.2025 на розгляд судді Галицького районного суду м. Львова Павлюк О. В. надійшов вказаний позов.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що її слід залишити без руху з таких підстав.

Вимоги до оформлення позовної заяви встановлені в ст. 175 ЦПК України.

Згідно з п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається - вартістю майна.

Відповідно до висновку, сформульованого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.

Таким чином, позов про визнання права власності на нерухоме майно є майновим.

Судовий збір за подання такого позову підлягає сплаті відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" в розмірі 1% ціни позову (у цьому випадку від вартості відповідного майна, на яке визнається право власності), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлюється статтею 7 Закону України "Про державний бюджет" на відповідний рік та для розрахунку судового збору береться в розмірі станом на 1 січня календарного року, в якому подається позов до суду.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Аналіз позовної заяви та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову, оскільки неможливо встановити вартість спірного нерухомого майна, визнання права власності на яке є його предметом.

Посилання Позивачів у позовній заяві на те, що ціна позову за складає 120000,00 грн суд до уваги не бере, оскільки така ціна не підтверджена належними та допустимими доказами.

Таким чином, особі, яка подала позовну заяву необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання позовної заяви, підтвердивши його розмір належними доказами (зокрема, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості нерухомого майна) та сплатити його у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, Позовна заява у порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін по справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Окрім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, якщо Позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин вказана позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням Позивачам строку для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 177, 185, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

у х в а л и л а :

1. Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради, Офісу охорони культурної спадщини Львівської міської ради, Галицької районної адміністрації Львівської міської ради, ОСОБА_3 , про визнання права власності на нерухоме майно - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

2. Встановити Позивачам строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

3. Роз`яснити Позивачам, що у випадку неусунення ним недоліків позовної заяви у строк, встановлений відповідно до ухвали суду, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за вебадресою: https://gl.lv.court.gov.ua

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ольга ПАВЛЮК