Справа № 367/6301/25
Провадження №2/367/4763/2025
РІШЕННЯ

Іменем України

28 серпня 2025 року місто Ірпінь

Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Білогруд О.О.,

при секретарі Кравченко О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Ірпінського міського суду Київської області позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

установив:

представник позивачки адвокат Шмат Р.П. в інтересах ОСОБА_1 звернувся через підсистему «Електронний суд» до суду з указаною позовною заявою. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 17.04.2010 Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Про що зроблено відповідний запис в Книзі реєстрації шлюбів під № 14. Після реєстраці шлюбу ОСОБА_4 змінила прізвище на " ОСОБА_5 ". За час спільного проживання та перебування в шлюбі народилися спільні діти: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зазначено, що збереження шлюбу є неможливим за об`єктивними та суб`єктивними причинами. Спір щодо розподілу майна на час подання позовної заяви відсутній. При подальшому спільному проживанні уникнути суперечок, з`ясовування стосунків між Позивачем та Відповідачем або ж будь-яких інших сімейних непорозумінь стане неможливим, що в свою чергу призведе до погіршення відношення між членами сім`ї (між батьками та дітьми), що негативно відображатиметься на психологічному розвитку дітей. Подальше шлюбне життя та збереження шлюбу між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є неможливе, тому позивачка звернула з позовною заявою до суду про розірвання шлюбу. Шлюб між Позивачем та Відповідачем розривається вперше. Ні позивачка, ні відповідач не мають бажання примиритися. Примирення між сторонами неможливе, оскільки їх сімейне життя не налагоджується вже тривалий час. Строк на примирення позивачка просить не надавати, оскільки він є недоцільним. Причиною припинення шлюбно -сімейних відносин є те, що спільне життя не склалося та припинено. У зв`язку з цим просила розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.06.2025 вказаний матеріал передано для розгляду судді Черновій О.В. Розпорядженням Керівника апарату Ірпінського міського суду від 10.06.2025, відповідно до підпункту 2.3.44 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, здійснено повторний автоматичний розподіл судової справи, 30.06.2025 вказаний матеріал передано для розгляду судді Білогруд О.О.

Ухвалою судді від 30.06.2025 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено до розгляду на 30.07.2025. У судове засідання 30.07.2025 позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, 29.07.2025 від представника позивачки надійшла заява про розгляд справи у відсутність позивачки та її представника, просив задовольнити позов у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання 30.07.2025 о 12:00 не з`явився. У звязку з чим, судовий розгляд було відкладено на строк до 20.08.2025. 30.07.2025 о 15:16 до суду надійшла заява ОСОБА_2 , засвідчена КЕП, про розгляд справи у його відсутність Відповідач повністю визнав позовні вимоги, просив задовольнити позов ОСОБА_1 у повному обсязі.

У судове засідання 20.08.2025 сторони не з`явились.

Керуючись статтею 223 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), враховуючи клопотання позивача та відповідачки суд вважає можливим провести судове засідання без участі сторін на підставі наявних у справі доказів. Відповідно частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Частиною восьмою статті 279 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Оскільки відповідач звернувся до суду із заявою, в якій зазначив про визнання позовних вимог, тому суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, в зв`язку з чим є підстави для ухвалення судового рішення у справі.

За частиною четвертою статті 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частина п`ята статті 268 ЦПК України).

За таких умов відмінність між датою судового засідання про час та місце якого учасники справи були належним чином повідомлені, та датою складання повного судового рішення не свідчить про порушення порядку повідомлення учасників справи про час та місце проведення судового засідання, що узгоджується з позицією Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду, викладеної у постанові від 05.09.2022 у справі № 1519/2-5034/11 (провадження 61-175сво21).

Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частиною першою статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Фактичні обставини, встановлені судом.

17.04.2010 ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_2 , який зареєстрований Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ), за актовим записом № 14. Після укладення шлюбу ОСОБА_4 присвоєно прізвище ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_1 у позивача з відповідачем народилась дочка - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у позивача з відповідачем народилась дочка ОСОБА_7 .

Відповідно до статті 16 Загальної декларації прав людини від 10.12.1948, чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються.

Сім`я є природним і основним осередком суспільства і має право на захист з боку суспільства та держави.

Відповідно до частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України (далі СК України), шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги статті110 Сімейного кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно з частиною першою статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до частини третьої статті 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до частини першої статті 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Згідно з пунктами 10 та 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції «Про дискримінацію жінок» в частині 1 підпункту «с», однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (частина друга статті 104 СК України).

Відповідно до частини другої статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 СК України).

Відповідно до частини другої статті 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до частини другої статті 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Відповідно до частини третьої статті 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно з положеннями частини четвертої статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами, враховуючи, що регулювання шлюбно - сімейних відносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаємопорозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи його розірвання, тобто шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, а примушування до шлюбу не допускається, враховуючи, що сторони ініціативи щодо примирення не проявили, відповідач визнав позовні вимоги і таке визнання відповідає вимогам закону, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 щодо розірвання шлюбу є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Позивачка ОСОБА_1 свою позицію щодо відновлення прізвища у позовній та у подальших процесуальних заявах не висловлювала, тому, враховуючи, що питання про вибір прізвища після розірвання шлюбу залежить від волевиявлення особи, яка його змінила, у зв`язку з реєстрацією шлюбу, за відсутністю відповідного клопотання суд не може вирішувати таке питання у цій справі.

Клопотань про вирішення питань щодо судових витрат сторонами не заявлено.

З урахуванням наведеного‚ на підставі статтей 24, 56, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України та керуючись статтями 12, 19, 76-81, 141, 258-259, 263-265, 273, 280, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, укладений 17 квітня 2010 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (до шлюбне прізвище - ОСОБА_8 ), уродженкою селища міського типу Попільня, Попільнянського району, Житомирської області, Україна, та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженцем міста Балта, Балтського району, Одеської області, Україна, зареєстрований Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), за актовим записом № 14, - розірвати.

Після набрання законної сили рішення суду про розірвання шлюбу направити до органу Державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Повний текст рішення складено та підписано 28.08.2025.

ПОЗИВАЧ: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ;

ВІДПОВІДАЧ: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя О.О. Білогруд