Справа № 204/4596/19
Провадження № 2/204/62/25 р.
ЧЕЧЕЛІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
У Х В А Л А

17 липня 2025 року Чечелівський районний суд міста Дніпра в складі:

головуючого судді Самсонової В.В.

за участю секретаря Зайченко О.В.

за участю позивачки ОСОБА_1

за участю представника позивачки ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про виділення у натурі частки із майна, що знаходиться у спільній частковій власності,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Чечелівського районного суду міста Дніпра перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про виділення у натурі частки із майна, що знаходиться у спільній частковій власності.

30 червня 2025 року представником відповідача - адвокатом Войчак О.О. подано до суду клопотання про призначення додаткової експертизи.

Позивачка та її представник ОСОБА_2 в підготовчому судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання про призначення експертизи, вказали, що експертизу вже було проведено, експертом вже було надано відповіді на всі питання сторони.

Відповідач та його представник в підготовче судове засідання не з`явилися, про час та місце судового засідання були повідомленні належним чином. 11 липня 2025 року представником відповідача Войчак О.О. було подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки відповідач бажає взяти участь у судовому засіданні особисто, проте прийняти участі в судовому засіданні 17.07.2025 року не може з причин відсутності у місті. При цьому, представником не надано доказів на підтвердження, що відповідач не мав можливість прибути до суду 17 липня 2025 року. Крім того, слід зазначити, що представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явилася, хоча в підготовчому судовому засіданні 01 липня 2025 року, з представником було погоджено дату наступного підготовчого судового засідання на 17 липня 2025 року.

Частиною 2 ст. 197 ЦПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні. Згідно з ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Розглянувши клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого засідання, суд вирішив відмовити у його задоволенні.

Вислухавши відповідача та її представника, вивчивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Статтею 102 ЦПК України передбачено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.

Згідно з частинами 1-6 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу.

Недопустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.

Згідно зі статтею 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 08 квітня 2010 року).

Первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 квітня 2021 року у справі № 201/15019/14-ц).

Процесуальним законом передбачено дві підстави для призначення судом додаткової експертизи, а саме:

- висновок експерта є неповним;

- висновок експерта є неясним.

Позивачем були поставлені експерту наступні питання:

Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва розділити (виділити частку) об`єкт нерухомого майна: вбудовано- прибудованого приміщення магазину №1-а (секція 3,4), що знаходиться у АДРЕСА_1 , в житловому будинку літ. В-14, В-16, В34-1 9 (секція 3, 4), складається з :1 - торгова зала, площею 332.3 кв. м., 2 - підсобне приміщення площею 3.6 кв. м., 3 - кабінет площею 19,8 кв. м., 4 - кабінет площею 10,4 кв. м., 5 - кабінет площею 14,0 кв. м., 6 - коридор площею 9,4 кв. м., 7 - коридор площею 10,3 кв. м., 8 - торгова зала площею 42,5 кв. м., 9 - комора площею 1,1 кв. м., 10 - підсобне приміщення 10,0 кв. м., 11 - приміщення 24,2 м. кв., 12 - підсобне приміщення площею 51,0 кв. м., 13 - коридор площею 27,5 кв. м., 14 - санвузол площею 2,2 кв. м., 15 - санвузол площею 2,2 кв. м., 16 - склад площею 56,7 кв. м., 17 - коридор площею 6,8 кв. м., 18 - склад площею 55,3 кв. м., 19 - приміщення площею 7,7 кв. м., 20 - кабінет площею 13,7 кв. м., 21 - торгова зала площею 289,9 кв. м., 22 - тамбур площею 6,2 кв. м., загальною площею 996,8 кв. м., ганок літ.в3 відповідно до часток співвласників (по 50/100 часток належить кожному з двох співвласників )?

Які варіанти розподілу (виділення частки) вказаного нежитлового приміщення можливо визначити відповідно до часток двох його співвласників (по 50/100 належить кожному) та вимог нормативно-правових актів?

Які роботи необхідно виконати з переобладнання вказаного приміщення із зазначенням матеріальних затрат по кожному з можливих варіантів поділу (виділення)?.

У висновку надано відповіді по кожному з питань та запропоновано декілька варіантів поділу нежитлового приміщення. Після надходження до суду висновка експертизи, представником позивача подано до суду заяву про уточнення позовних вимог, з одним варіантом поділу приміщення без відхилення ідеальних часток власників (по належить кожному), тобто третій варіант, який запропоновано експертом в експертизі. Проте, представник відповідача в клопотанні про призначення додаткової експертизи ставиться питання про трьом варіантам поділу приміщення, які були запропоновані експертом. Зустрічного позову, до суду, стороною відповідача подано не було. Експерт, який обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, в судовому засіданні пояснив, що під час проведення експертизи було враховано всі норми будівельних норм та інших правил. Крім того, щодо варіантів поділу приміщення слід зазначити, що потрібно отримувати дозвіл на проведення будівельних робіт із наступним введенням нежитлових приміщень об`єкту дослідження до експлуатації, узгоджувати з відповідними органами, а не призначати додаткову експертизу. В судовому засіданні експерт Івченко В.В. надав відповіді на питання сторін, які на думку суду є чіткими, повністю зрозумілими та вичерпними.

Тому, враховуючи те, що висновок експерту є чітким, дає повну та вичерпну відповідь на поставлені питання, суд доходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи.

На підставі вищезазначеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 72, 102-113, 353 ЦПК України суд,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про призначення додаткової будівельно - технічної експертизи - відмовити.

Ухвала суду не підлягає оскарженню окремо від рішення суду і набирає законної сили негайно після її проголошення суддею.

Суддя В.В. Самсонова