УХВАЛА

30 липня 2025 року

м. Київ

справа № 613/940/24

провадження № 61-9204ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 25 лютого 2025 року та ухвалу Харківського апеляційного суду від 10 червня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання дій незаконними та відновлення становища,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 25 лютого 2025 року та ухвалу Харківського апеляційного суду від 10 червня 2025 року в указаній справі.

Згідно зі статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до пунктів 2, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Учасники справи зобов'язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

За приписами частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року в справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зроблено висновок про те, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Використання одними учасниками судового процесу та їхніми представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності цих осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, заходи, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

У касаційній скарзі ОСОБА_1 використовує образливі висловлювання, які є недопустимими під час написання ділових документів, виходять за межі нормальної, коректної та легітимної критики, відображають зневажливе ставлення до судової гілки влади, надає особисту характеристику суддям, оцінку їх професійній діяльності, що неприпустимо при оформленні касаційної скарги.

Зокрема, ОСОБА_1 використовує в тексті скарги такі висловлювання: «…ці кошти в сумі 32000$, які жінка олена та мужчина андрій бажають отримати, як компенсацію за нанесення шкоди (кожному), діляться в рівних долях - з суддею КАСАЦІЙНОГО СУДУ УКРАЇНИ у співвідношенні 51% йому та 49% вигоди отримують олена та мужчина андрій...», «…В разі незадоволення сповіщення/зобов`язання жінки олени та мужчини андрія, виносячи вирок, суддя КАСАЦІЙНОГО СУДУ УКРАЇНИ покладає на себе добровільно повну відповідальність за власний вирок. Зобов`язання відповідача AT «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» буде покладено на суддю КАСАЦІЙНОГО СУДУ УКРАЇНИ і вже тепер він буде винен жінці олені та мужчині андрію, кошти в сумі 32000$ кожному…», «…неправомірність дій так званих суддів, що спонукають до заключення цивільно-правових відносин та договору через ухвалу, може обернутися для Вас саме вироком…», «…ми забороняємо судити людину фіктивними судами та так званими суддями, що привласнили собі самі ці повноваження, купивши їх, як товар...», «…Забороняємо самоназваним суддям посягати на нашу волю та нашу недоторканність …», «…. І Ви, судівська ''гільдія" вже будете також судимі не тільки українським народом, а і міжнародними інституціями…».

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Ураховуючи викладене, Верховний Суд визнає подання ОСОБА_1 касаційної скарги в такій редакції виявом неповаги до суду та зловживанням процесуальними правами, у зв`язку з чим касаційну скаргу належить залишити без розгляду.

Керуючись статтями 43, 44, 260, 263, 392 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 25 лютого 2025 року та ухвалу Харківського апеляційного суду від 10 червня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання дій незаконними та відновлення становища залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов