Справа №303/1698/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2025 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в особі головуючої судді Куцкір Ю.Ю.

з участю секретара судового засідання Славич М.В.

за участю прокурора Запотічний А.І.

представника відповідача Калинич І.І.

розглянувши клопотання предсатвника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без руху, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом першого заступника керівника Мукачівської окружної прокуратури - Пехньо Ю., який діє інтересах держави в особі Верхньокоропецької сільської ради до ОСОБА_1 , третя особа на стороні відповідача ОСОБА_3 про витребування земельної ділянки з незаконного володіння.

До початку підготовчого судового засідання представник відповідача ОСОБА_1 Калинич І.І. подав до суду клопотання про залишення позовної заяви без руху.

Клопотання мотивоване тим, що 09.04.2025 року набрав чинності ЗУ «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», зміни яких в законодавстві підлягають застосуванню судом під час ухвалення рішення у справі, оскільки мають зворотню дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна. В даному випадку, прокурору необхідно з урахуванням оцінки спірної земельної ділянки внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі вартості спірного майна.

Прокурор в підготовчому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання.

Представник Верхньокоропецької сільської ради в підготовче засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без їхньої участі, позовні вимоги підтримує повністю.

Представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в підготовчому засіданні підтримав клопотання та просив суд його задовольнити.

Третя особа на стороні відповідача ОСОБА_3 в підготовче засідання не з`явився, про час та місце проведення підготовчого засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи, в обсязі, необхідному для вирішення окреслених питань, суд приходить до наступного висновку.

Зі змісту поданої прокурором позовної заяви вбачається, що спір виник щодо права власності на земельні ділянки, площами 0,10 га, за кадастровими номерами :10:101:0370, :10:101:0371 та :10:101:0372, які знаходяться на території Верхньокоропецької сільської ради Мукачівського району Закарпатської області і належать на праві приватної власності ОСОБА_1 . У свою чергу, позовні вимоги першого заступника прокурора зазначені, як витребування вищезазначених земельних ділянок від відповідача на користь територіальної громади с.Верхній Коропець.

09.04.2025 набрав чинності Закон України № 4292-IX "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача" (далі - Закон № 4292-IX).

У відповідності до Прикінцевих та перехідних положень вищевказаного Закону, положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Так, ч.2 ст.391 ЦК України передбачено, що якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу.

У відповідності до ч.5 ст.390 ЦК України суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади. Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Добросовісність є однією із загальних засад цивільного законодавства (п.6 ч.1 ст.3 ЦК України).

Судом прийнято до уваги, що за змістом ч.5 ст.12 ЦК України добросовісність набувача презюмується, тобто незаконний набувач вважається добросовісним, поки не буде доведено протилежне.

В ході розгляду даної справи суду необхідно оцінити наявність або відсутність добросовісності зареєстрованого володільця нерухомого майна, оскільки судове рішення, ухвалене за відсутності перевірки добросовісності/недобросовісності набувача, що має важливе значення як для застосування положень ст.ст. 387, 388 ЦК України, так і для визначення критерію пропорційності втручання у право набувача майна, не зможе вважатися таким, що відповідає нормам справедливого судового розгляду згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України.

Враховуючи вищевикладене, внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду є обов`язковою умовою для вирішення спору.

Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» також було внесено зміни, зокрема, до ч. 4 ст. 177 і ч. 2 ст.185 ЦПК України, доповнивши їх наступним змістом: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви»; «якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму».

Так, вищевказані зміни до норм процесуального закону внесені після відкриття провадження у справі, водночас норми вищевказаних статей ЦК України, підлягатимуть застосування судом під час ухвалення судового рішення у даній справі, оскільки мають зворотню дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, добросовісність якого, в свою чергу, може бути спростована виключно в ході розгляду справи.

У відповідності до ч.11 ст.187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відтак, на підставі викладених норм закону, зважаючи на внесені Законом № 4292-IX зміни, що набули чинності 09 квітня 2025 року, після відкриття провадження у даній цивільній справі, прокурору необхідно, з урахуванням наданої оцінки (експертно-грошової оцінки земельної ділянки) спірної земельної ділянки, здійсненої в порядку, визначеному законом, чинної на дату подання позовної заяви, надати документ, що підтверджує внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Враховуючи вказані недоліки, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, позовна заява буде залишена без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», статями 175, 177, 185, 187, 260, 261, 265 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву першого заступника керівника Мукачівської окружної прокуратури - Пехньо Юрія, який діє інтересах держави в особі Верхньокоропецької сільської ради до ОСОБА_1 , третя особа на стороні відповідача ОСОБА_3 про витребування земельної ділянки з незаконного володіння - залишити без руху.

Зобов`язати позивача внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, станом на дату подання позовної заяви 11.03.2025 року.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку невиконання вимог даної ухвали в зазначений строк позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Ю.Ю. Куцкір