Справа №709/1140/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2025 року Чорнобаївський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді - Кваші І.М.,

секретаря судового засадання - Дем`яненко Н.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань в селищі Чорнобай в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Чорнобаївської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Чорнобаївської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи тим, що вона є спадкоємцем за законом після смерті свого батька ОСОБА_2 . У визначений законодавством строк не подала заяву про прийняття спадщини. Позивач зазначає, що з 2002 року після того як мати не витримала знущань та випивок з боку батька, вона розлучилась і поїхала від нього забравши її ( ОСОБА_1 на той час було 12 років). Вона відносин з батьком не підтримувала. Він ніколи не зв`язувався з нею. Про його місце проживання вона не знала. Тому їй ніхто не повідомив про його смерть. В цей час у зв`язку з початком війни вона виїхала з сім`єю за кордон, де перебувала до липня 2024 року. Коли приїхала до села Новоукраїнка в травні 2025 року, вона від представників СТОВ дізналась про смерть батька. Представники СТОВ повідомили, що у нього залишився земельний пай і вони шукають спадкоємців.

Учасники справи в судове засідання не з`явились.

Від представника позивача - ОСОБА_3 , надійшла заява про проведення судового засідання за його та позивача відсутності, позов підтримують.

Представник відповідача - Чорнобаївської селищної ради, ОСОБА_4 , подала до суду заяву, в якій вона просила розглядати справу без її участі та прийняти рішення на розсуд суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Враховуючи зазначене, сух ухвалив проводити розгляд справи за відсутності сторін та ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в сукупності, приходить до наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 (копія свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , а.с. 8).

Позивачка подала

ОСОБА_1 в позовній заяві стведжує, що вона - дочка померлого ОСОБА_2 . Вказане підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_5 від 18 жовтня 1989 року, в якому вказано, що її батько - ОСОБА_2 та свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 від 01 березня 2014 року між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 . Після одруження прізвище дружини - ОСОБА_7 (а.с. 6, 7).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої, зокрема, входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва в адміністративних межах Новоукраїнської сільської ради Золотоніського (Чорнобаївського) району площею 2,3254 га, домоволодіння за адресою: с. Новоукраїнка Золотоніського (раніше Чорнобаївського) району Черкаської області, яка належала йому за державним актом серії ІІ-ЧР №023684 (а.с. 11).

На час смерті спадкодавець проживав одиноко, на підтвердження чого суду надано довідку старостинського округу №3 Вільшанської селищної ради Звенигородського району Черкської області №16-15/3/67 від 03 червня 2025 року ( а.с. 9).

Згідно інформації Звенигородської державної нотаріальної контори після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводолась, спадкоємці до нотаріальної контори не звертались, свідоцтва про право на спадщину не видавались (лист №658 від 15 липня 2025 року).

Позивач додала копію паспорта громадянина України для виїзду за кордон. Вбачається, що вона виїхала з Польщі 02 липня 2024 року (а.с. 10).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

У відповідності до ст.ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що позивач у встановлений законодавством строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини не звернулася.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки.

Причиною пропуску строку прийняття спадщини позивач зазначає обставини воєнного стану, виїзд за межі країни на тривалий час та необізнаність про смерть батька.

Суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, заслуговують на увагу.

Враховуючи викладене, а також те, що відповідач не оспорює заявлені у позовній заяві обставини та не заперечує проти задовлення позовних вимог, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 81, 200, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Чорнобаївської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 - два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: Чорнобаївська селищна рада Золотоніського району Черкаської області, , місцезнаходження: селище Чорнобай Золотоніського району Черкаської області, вул. Центральна, 152.

Суддя І.М. Кваша