Справа №635/3225/20
Провадження № 2/635/1579/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2025 року смт Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Назаренко О.В.

за участю секретаря судового засідання Літінської Г.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа на стороні позивача Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в Харківській області, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про внесення змін до запису про право власності, перебудову самочинно реконструйованого об`єкту нерухомого майна та його приведення у попередній стан, -

ВСТАНОВИВ:

позивач у червні 2020 року до Харківського районного суду Харківської області від представника ОСОБА_1 адвоката Малойван Євгена Ігоровича надійшов позов до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про внесення змін до запису про право власності, перебудову самочинно реконструйованого об`єкту нерухомого майна та його приведення у попередній стан, в якій позивач просить суд:

-внести зміни до запису про право власності №14180617, що міститься в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, щодо об`єкту нерухомого майна реєстраційний номер №51, а саме: виключити відомості про загальну площу (кв.м.): 239,7; виключити відомості про житлову площу (кв.м.): 153,5; внести відомості про тип майна (опис об`єкта): житловий будинок, 36%, що залишилися після пожару;

-зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 здійснити за власний рахунок перебудову самовільно реконструйованого (побудованого) житлового будинку літ. «А-1» загальною площею 239,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом приведення його у попередній стан, що існував до початку його реконструкції;

-стягнути з відповідачів на користь позивача всі понесені судові витрати.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 06 липня 2020 року провадження у справі відкрито. Суд вирішив проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 08.03.2022 за N 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ, територіальна підсудність справ Харківського районного суду Харківської області та визначена за Полтавським районним судом Полтавської області.

На підставі ухвали Полтавського районного суду Полтавської області від 28 листопада 2023 року дану справу передано до Харківського районного суду Харківської області для розгляду.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 березня 2024 року прийнято до провадження судді Харківського районного суду Харківської області Назаренко Олега Володимировича цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа на стороні позивача Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в Харківській області про внесення змін до запису про право власності, перебудову самочинно реконструйованого об`єкту нерухомого майна та його приведення у попередній стан в порядку загального позовного провадження. Призначено проведення підготовчого засідання.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 05 травня 2025 року по цивільній справі № 635/3225/20 (провадження 2/635/1579/2025) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа на стороні позивача Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в Харківській області про внесення змін до запису про право власності, перебудову самочинно реконструйованого об`єкту нерухомого майна та його приведення у попередній стан залучено до участі у справі в якості третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

В підготовче судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про день, час та місце слухання повідомлені, причини неявки суду не повідомили.

Враховуючи, що в судове засідання всі учасники справи не з`явились, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, оглянувши матеріали цивільної справи, прийшов до наступного.

Так, з матеріалів справи вбачається, що вищезазначена цивільна справа тривалий час перебуває в провадженні суду.

Позивач та його представник неодноразово не з`явилися в підготовчі судові засідання, про день, час та місце слухання повідомлені.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( частина 1 статті 2 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (частина 1 статті 3 ЦПК України).

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Конституцією України передбачається низка гарантій, однією із яких є право судового захисту, що передбачена статтею 55 Конституції України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Передбачене пунктом 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" (Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 223 ЦПК України, частиною п`ятою цієї статті передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 3 частини першої статті 257 ЦПК України правилом, за яким суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;.

В розумінні ЦПК України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді цивільної справи.

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що позивач та його представник неодноразово не з`явилися до суду у підготовче засідання, про день час та місце якого були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомляли.

Крім того суд звертає увагу, що заяв або клопотань про розгляд справи за відсутністю позивача до суду не надано.

Також, неявка позивача позбавила суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

Системний аналіз наведених вище норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Таким чином, відсутність інтересу позивача у вчасному розгляді справи свідчить про його небажання захищати свої права.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Верховний Суд наголошує, що зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Враховуючи, що позивач та її представник повідомлені належним чином про призначення підготовчих засідань, неодноразово не прибули у підготовче засідання без повідомлення поважних причин неявки, заяв про розгляд справи за відсутності не подавали, суд приходить до висновку про можливість застосування визначеного частиною п`ятою статті 223 ЦПК України та пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України правового наслідку неявки позивача в підготовче засідання, а саме залишення позову без розгляду.

Згідно частини 2 статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 2, 3, 4, 44, 131, 247, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_1 - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на звернення до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Суддя О.В. Назаренко