Справа № 212/4403/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2025 року м. Кривий Ріг

Покровський районний суд міста Кривого Рогу у складі: головуючого судді Зіміна М.В., з участю секретаря судового засідання Пелешенко К.В.,

за участі: позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Палішевої Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у загальному позовному провадженні в залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади у особі Криворізької міської ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

У квітні 2025 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Палішева Н.О. звернулась до суду з позовом до Територіальної громади у особі Криворізької міської ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи позов, посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її рідна сестра громадянка Російської Федерації ОСОБА_2 , яка на день смерті постійно проживала в Україні та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді двокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 . 21 березня 2025 року позивач звернулася до Третьої криворізької державної нотаріально контори із заявою про прийняття спадщини після смерті її сестри, однак їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки остання пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, а також не підтвердження факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як між сестрами.

Як на поважність причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 посилається на те, що існувала невизначеність між спадкоємцями за заповітом та за законом хто буде приймати спадщину та відсутність у позивача доказів на підтвердження родинних зв`язків між сестрами. Вказані обставини були непереборними для позивача, яка не мала можливості звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса у встановлений законом строк. На підставі викладеного позивач просить суд встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , а саме що померла є рідною сестрою позивачки. Також позивач просить суд визначити їй додатковий строк у один місяць для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

29 квітня 2025 року судом постановлена ухвала про відкриття провадження та призначення розгляду в порядку загального провадження.

Ухвалою суду від 03 червня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

У судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги та зазначила, що вона вважала, що із заявою про прийняття спадщини звернувся син померлої сестри, на ім`я якого складений заповіт. Дізнавшись, що вказана особа не зверталась до нотаріуса вона почала збирати документи, щоб довести родинний зв`язок з померлою сестрою та отримати свідоцтво про її смерть.

Представник позивача підтримала позовні вимоги з підстав викладених у позовній заяві та просила суд їх задовольнити.

У судове засідання представник відповідача не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Рішення просив прийняти відповідно до вимог чинного законодавства.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, допитавши свідків, дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, вважає, встановленим наступне.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_3 надала суду свідчення, що вона є онукою позивача ОСОБА_1 , а померла ОСОБА_2 була рідною сестрою її баби ОСОБА_1 . Вона називала за життя «тітка ОСОБА_4 » померлу ОСОБА_2 . Вона була присутня на днях народження ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та останні спілкувались між собою як рідні сестри. Вона неодноразово дивилась родинні фотографії, на яких спільно зображені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_5 надав суду свідчення, в яких зазначив, що є він сином позивача ОСОБА_1 , померла ОСОБА_2 була його рідною тіткою та рідною сестрою позивача, яку він знав майже з народження. Померла ОСОБА_2 була старшою за його матір. Вказав, що він певний період часу він проживав в Російській Федерації в одному місті з ОСОБА_2 та у 2000 році він і ОСОБА_2 вирішили повернутися в Україну, інші члени родини тітки залишилися в Росії, з ними зв`язок він не підтримує.

06 лютого 1987 року розірвано шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_1 , після розірвання шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_7 ».

З актового запису про народження № 6 вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась ОСОБА_8 , батьками якої зазначено ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

З актового запису про народження № 22 вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_4 народилась ОСОБА_11 , батьками якої зазначено ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 0 від 07.03.2025, сформованого за заявою державного нотаріуса Третьої криворізької державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Із заявою про реєстрацію факу смерті звертався ОСОБА_12 .

У матеріалах спадкової справи № 96/2025 міститься Заповіт ОСОБА_2 про заповідальне розпорядження на ім`я ОСОБА_13 .

З наданого суду фотознімку вбачається, що на ньому зображено три особи жіночої статі, а саме ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 .

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

У роз`ясненнях, які містяться у пункті 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

З досліджених судом матеріалів справи вбачається, що батьками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . Відповідно до показань свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_5 убачається, що вони сприймали все своє життя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як рідних сестер, що також підтверджується фотознімком з родинного фотоальбому.

На підставі викладеного, суд вважає доведеним те, що позивачка ОСОБА_1 є рідною сестрою померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Згідно витягу про реєстрацію прав власності на нерухоме майно № 419662 від 22.04.2003, за ОСОБА_2 зареєстровано право одноособової приватної власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

З копії спадкової справи № 96/2025, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , вбачається, що 07 березня 2025 року ОСОБА_1 звернулась із заявою державного нотаріуса Третьої криворізької державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про прийняття спадщини після смерті її сестри ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Постановою державного нотаріуса Третьої криворізької державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 21 березня 2025 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що відсутній факт прийняття спадщини (спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини) та факт родинних відносин. Додатково при огляді матеріалів спари було виявлено, що померла ОСОБА_2 за життя залишила заповіт, згідно якого належну їй квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 заповідала ОСОБА_13 , який спадщину не прийняв, до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звертався.

За відомостями, що містяться у Реєстрі Криворізької міської територіальної громади, станом на 16.08.2018 за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з 19.04.2018, знята з реєстрації місця проживання 11.07.2019.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , знята з реєстрації місця проживання 11.07.2019 за адресою: АДРЕСА_1 за повідомленням Покровського РВ у місті Кривому Розі ГУ ДМС України в Дніпропетровській області.

Згідно зі статтями 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За положеннями статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до статті 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є рідною сестрою померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , а отже є спадкоємцем за законом другої черги.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За загальними нормами про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Норми частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Як роз`яснено в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За загальними правилами судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що позивач ОСОБА_1 за відсутності відомостей про родинні зв`язки не мала можливості отримати копію свідоцтва про смерть її сестри та довести родинні зв`язки.

Також між позивачем ОСОБА_1 та ОСОБА_17 , на чиє ім`я складений заповіт, існувала невизначеність щодо спадкування після смерті ОСОБА_18 , оскільки існував заповіт на ім`я ОСОБА_17 .

З огляду на зазначене, суд погоджується з доводами позивача, що у спадкоємця існували перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, а саме необхідність отримання свідоцтва про смерть спадкодавця ОСОБА_18 , доведення факту родинних відносин, а також існувала невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину.

Наведені позивачем обставини є об`єктивними та істотними труднощами, а тому суд, відповідно до положень частини третьої статті 1272 ЦК України, дійшов висновку, що наявні правові підстави для визначення ОСОБА_1 додаткового місячного строку для прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Територіальна громада у особі Криворізької міської ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною сестрою померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Визначити додатковий місячний строк ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його підписання безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Територіальна громада у особі Криворізької міської ради, , місцезнаходження: 50000, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, буд. 1.

Повний текст рішення суду складено та підписано 21 липня 2025 року.

Суддя: М. В. Зімін