ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

18 липня 2025 року

м. Харків

справа № 638/8807/25

провадження № 22-ц/818/3683/25

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого - Пилипчук Н.П.,

суддів колегії Маміної О.В., Мальованого Ю.М.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дитини, за апеляційною скаргою ОСОБА_3 , в особі представника ОСОБА_4 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Харкова від 22 травня 2025 року, постановлену суддею Щепіхіною В.В.,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернулася до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 22 травня 2025 року відмовлено у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_5 ОСОБА_4 просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м. Харкова від 22.05.2025 року у справі № 638/8807/25 як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вказує, що альтернативою звернення учасників справи до суду в паперовій формі є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом через підсистему «Електронний кабінет». Верховний Суд сформулював правовий висновок, відповідно до якого представник учасника справи може подавати на підтвердження своїх повноважень довіреність або ордер в електронній формі, підписані належним електронним підписом. Таку можливість для представника сторони слід розглядати як додаткову конституційну гарантію, передбачену статтями 55 та 129 Конституції України: кожен має право на апеляційне оскарження судового рішення як особисто, так і через використання професійної правничої допомоги. Сучасний стан електронного судочинства в Україні враховує передові світові стандарти у сфері інформаційних технологій, дає змогу зробити його використання для особи зручним, а суду уникати надмірного формалізму під час забезпечення доступу такої особи до правосуддя. (Постанова Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 560/11791/21, адміністративне провадження № К/9901/43626/21) Крім того, РАУ надала роз`яснення щодо використання адвокатами електронного підпису (КЕП) у адвокатських запитах (рішення від 1617 листопада 2022 року № 132) та зазначила, що адвокатський запит з додатками, поданий без фізичного письмового підпису адвоката, але підписаний за допомогою електронного підпису є належним документом, що підтверджує повноваження адвоката у розумінні Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Зокрема, у Положенні про ордер на надання правничої допомоги, затвердженому рішенням РАУ від 12.04.2019 № 41, уточнено, що ордер (як письмовий документ) може бути як у паперовій, так і в електронній формі. Підпис адвоката, керівника АБ, АО на ордері може бути здійснений відповідно власноручно або із застосуванням електронного підпису. Якщо ордер на надання правничої (правової) допомоги додано до документа, що посвідчений електронним підписом адвоката, додаткового накладення окремого власноручного («фізичного») чи електронного підпису на ордер не вимагається. Такий висновок зробив Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 6 листопада 2024 року у справі № 483/346/24. Всі документи, які були подані через Електронний суд, підписані електронним підписом представника заявника.

Ознайомившись з матеріалами справи, доводами апеляційної скарги в її межах, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Згідно приписів ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про відмову у видачі судового наказу (п. 1 ч. 1 ст. 353 ЦПК) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Відмовляючи у видачі судового наказу, суд першої інстанції виходив з того, що що поданий ордер не є сформованим електронним ордером через модуль у підсистемі «Електронний суд» у встановленій адміністратором формі, а є додатком до позовної заяви, а тому має містити обов`язкові реквізити, визначені Положенням №41. Таким чином, матеріали справи не містять документів, що підтверджують повноваження представника.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду з огляду на наступне.

Європейський суд з прав людини зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (SHISHKOV v. RUSSIA, № 26746/05, § 110, ЄСПЛ, від 20 лютого 2014 року).

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимогзаконів України «Про електронні документи та електронний документообіг»та «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом (абзац 2 частини восьмоїстатті 14 ЦПК України).

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частини п`ята, шостастатті 43 ЦПК України).

У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина сьомастатті 62 ЦПК України).

Апеляційний суд звертає увагу на те, що рішенням Ради адвокатів України від 08 червня 2024 року № 36 «Про внесення змін до Положення про ордер на надання правничої допомоги та до рішення РАУ № 162 від 04 серпня 2017 року»: викладено пункт 2, Положення у новій редакції: «9. Ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом (власноручно або електронним підписом) та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).»; доповнено пункт 12 Положення новим підпунктом 12.15 наступного змісту: «12.15. Ордер вважається підписаним адвокатом (керівником адвокатського бюро/адвокатського об`єднання), якщо у графі «Адвокат» міститься або власноручний (фізичний) підпис; або ордер засвідчено електронним підписом; або електронним підписом засвідчено документ, додатком до якого є ордер».

Відтак, якщо ордер на надання правничої допомоги додано до документа, що посвідчений електронним підписом адвоката, додатково накладення окремого власноручного («фізичного») чи електронного підпису не вимагається.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16 грудня 2024 року у справі № 916/4258/23 та від 06 листопада 2024 року у справі № 483/346/24.

У справі, що переглядається адвокат Тимошенко Л.В. в інтересах ОСОБА_3 через систему «Електронний суд» подала до суду першої інстанції заяву про видачу судового наказу про стягнення аліментів (а.с. 1-8 ).

При поверненні заяви суд першої інстанції послався на те, що долучена до заяви копія ордеру не містить підпису адвоката Тимошенко Л.В., а тому не може підтверджувати повноваження адвоката на представництво інтересів ОСОБА_3 .

Разом з тим, суд першої інстанції залишив поза увагою те, що рішенням Ради адвокатів України від 08 червня 2024 року № 36 «Про внесення змін до Положення про ордер на надання правничої допомоги та до рішення РАУ № 162 від 04 серпня 2017 року» доповнено пункт 12 Положення новим підпунктом 12.15 наступного змісту: «12.15. Ордер вважається підписаним адвокатом (керівником адвокатського бюро/адвокатського об`єднання), якщо у графі «Адвокат» міститься або власноручний (фізичний) підпис; або ордер засвідчено електронним підписом; або електронним підписом засвідчено документ, додатком до якого є ордер».

Посилання суду першої інстанції на практику Верховного Суду, викладену в ухвалах Верховного Суду від 26.01.2023 у справі № 450/605/22 та від 07.02.2023 у справі № 466/77/22 є необґрунтованим. Зазначена практика була сформована до внесення вищезазначених змін до Положення про ордер на надання правничої допомоги.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З метою підтвердження повноважень представляти інтереси ОСОБА_3 у всіх судах, адвокат Тимошенко Л.В. у додатках до заяви додала копію ордеру від 09.05.2025 серії АН № 1688729 (а. с. 2).

Як вбачається з матеріалів справи, заява подана через систему «Електронний суд» та скріплена електронним підписом, до заяви додано ордер.

За умови підписання електронним підписом заяви, додатком до якої є копія ордеру, помилковим є висновок суду першої інстанції про те, що копія ордеру вважається непідписаною.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для відмови у видачі судового наказу, у зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. 367, 374, 379 ч. 1 п. 4, 381 - 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 , в особі представника ОСОБА_4 задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Харкова від 22 травня 2025 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення, касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді О.В. Маміна

Ю.М. Мальований