Провадження № 2/761/3554/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Левицької Т.В.

при секретарі Путрі Д.

за участю

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2024 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , в якій позивач просить розірвати між нею та відповідачем шлюб, зареєстрований 25 квітня 2018 року Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 669.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.11.2024 року матеріали вказаної позовної заяви передано на розгляд судді Левицької Т.В.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що між нею та відповідачем ОСОБА_3 був зареєстрований шлюб 25 квітня 2018 року Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 669. ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народився син - ОСОБА_4 .

Позивачка в своїй позовній заяві зазначила, що подружнє життя з відповідачем не склалося у зв`язку з різними поглядами на життя, відсутністю взаєморозуміння. Зазначила, що між ними постійно виникають сварки, спільного господарства вони не ведуть, на даний час проживають окремо, шлюб існує лише формально. Вважає, що збереження шлюбу суперечить її інтересам та інтересам відповідача.

В судовому засіданні позивачка підтримала свою позовну заяву, просила розірвати шлюб, зареєстрований 25 квітня 2018 року Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 669.

Пояснила, що 23 лютого 2022 року вона разом з їх спільним сином, а також зі своєю мамою, виїхала за кордон, щоб взяти участь у міжнародному проекті, пов`язаного з її роботою. Проте, коли дізналася, що розпочалась війна, для безпеки залишилась з сином за кордоном. Вона періодично приїжджає разом з сином до України, щоб побачитися з відповідачем. З метою покращити стосунки зі своїм чоловіком, вони розпочали відвідувати сімейну терапію.

Представник позивача підтримав позовні вимоги, просив розірвати шлюб, зареєстрований між позивачем та відповідачем.

В судовому засіданні відповідач зазначив, що з позивачкою перебуває у шлюбі, зареєстрованому 25 квітня 2018 року Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 669. Від вказаного шлюбу вони мають спільного сина - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Його дружина 23 лютого 2022 року разом з їх сином, а такою зі своєю мамою, виїхала за кордон, щоб взяти участь у міжнародному проекті, пов`язаного з її роботою. Проте, коли дізналась, що розпочалась війна, для безпеки залишилась з сином за кордоном.

Пояснив, що його дружина періодично приїжджає разом з їх сином до України, щоб побачитися з ним. З метою покращити стосунки зі своєю дружиною за його ініціативи вони розпочали відвідувати сімейну терапію. Зазначив, що ініціатором розірвання шлюбу є його дружина, проте він хотів би зберегти з нею шлюб.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

При розгляді справ про розірвання шлюбу суд зобов`язаний всебічно з`ясувати взаємостосунки сторін, дійсні мотиви розірвання шлюбу, вжити заходів до примирення подружжя. Закон зобов`язує суд розглядати справу про розірвання шлюбу, як правило, за участю обох сторін. Тільки їх особиста участь у процесі дає можливість суду всебічно з`ясувати сімейні взаємостосунки, мотиви розірвання шлюбу, дійсні причини розлучення.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», зокрема у п. 10 проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Судом встановлено, що шлюб між сторонами ОСОБА_1 та ОСОБА_3 зареєстрований 25 квітня 2018 року Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 669.

Від вказаного шлюбу сторони мають спільну малолітню дитину - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як зазначили сторони в судовому засіданні, позивачка ОСОБА_1 23 лютого 2022 року разом з сином, а також зі своєю мамою, виїхала за кордон, щоб взяти участь у міжнародному проекті, пов`язаного з її роботою. Проте, коли дізналась, що розпочалась війна, для безпеки залишилась з сином за кордоном.

Позивачка періодично приїжджає разом із спільним з відповідачем сином до України, щоб побачитися. З метою покращити свої стосунки, вона з відповідачем розпочали відвідувати сімейну терапію.

Оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги й посилання на засоби їх доказування.

Позивачкою на підтвердження позовних вимог не було надано доказів у порядку ст.ст. 76-89 ЦПК України та не було доведено, що їх шлюб з відповідачем носить формальний характер.

В той же час, подавши свої докази, сторони реалізували своє право на доказування і одночасно виконали обов`язок із доказування, оскільки ст. 81 ЦПК України закріплено правило про те, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Обов`язок із доказування покладено на осіб, яким надано право захисту прав, свобод та інтересів сторін (ст. 43 ЦПК України).

Позивачкою не доведено, що їх шлюб з відповідачем носить формальний характер, не зазначено дійсних причин позову про розірвання шлюбу та дійсних мотивів розірвання шлюбу, не наведено доказів того, що подальше збереження шлюбу суперечитиме її інтересам, інтересам відповідача та інтересам їх дитини, не зазначено ступінь значимості цих інтересів для неї.

Відповідач в судовому засіданні повідомляв, що ініціатором розірвання шлюбу є його дружина та він хотів би зберегти з нею шлюб.

Згідно з вимогами статті 11 Закону України «Про охорону дитинства» сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього.

Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини.

Як встановлено судом, сторони мають спільну малолітню дитину - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Таким чином, суд також при розгляді справи враховує наявність малолітньої дитини та забезпечує охорону її інтересів. Крім того, суд бере до уваги триваючий на території України військовий стан.

З урахуванням вищевикладеного в сукупності, суд, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, давши їм оцінку в цілому, так і кожному окремо, враховує всі надані докази, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, відсутність доказів того, що шлюб носить формальний характер, наявність малолітньої дитини, інші обставини життя подружжя, бажання відповідача зберегти шлюб з позивачкою ОСОБА_1 , триваючий на території України військовий стан, вважає, що шлюб необхідно зберегти, оскільки розірвання шлюбу суперечило б інтересам подружжя та інтересам їхньої малолітньої дитини, у зв`язку з чим позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 3, 4, 5, 10, 12, 13, 17-19, 58, 60, 76-82, 89, 141, 258, 259, 263-266, 268, 274, 352, 354, 355 ЦПК України; ст. ст. ст.ст. 110, 112, 180, 181 СК України; ст. ст. 8, 12 Закону України «Про охорону дитинства», суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: