Провадження № 2/344/4450/25
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

30 липня 2025 року м. Івано-Франківськ

Суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області Кіндратишин Л.Р, вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третіх осіб: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності , -

ВСТАНОВИВ:

25.07.2025 на адресу суду надійшла позовна заява через систему «Електронний суд», що подана адвокатом Павловим Є.О., у такій просить : визнати за позивачем право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 25.07.2025 справу передано судді Кіндратишин Л.Р.

Перевіривши матеріали позовної заяви, встановлено наступне :

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175,177 ЦПК України, та має недоліки, що перешкоджають прийняттю даної позовної заяви до розгляду.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна зокрема містити : реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Такі вимоги щодо визначеного кола відповідачів, третіх осіб стороною позивача не дотримано.

Разом з тим, відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, не зазначено відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

У порушення п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, не зазначено докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивач має підтвердити, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, вказаних вимог стороною позивача не дотримано.

Згідно з ч. 5 ч.5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України, до позовної заяви додаються письмові докази в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Вимоги до оформлення документів, визначені ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Зокрема, відповідно до наказу ДСТУ ДП «УкрНДНЦ» від 01.07.2020 №144, в пункті 5.26 зазначено, що відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, копії додатків, які були подані позивачем, такі не засвідчені, також додані копії доказів є неякісними ( договір найму нечитабельний).

Частиною 4 ст.177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, встановлено, що позивач звернулася до суду з позовними вимогами майнового характеру.

Підпунктом 1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Позивачем при подачі позовної заяви на підтвердження сплати судового збору додано квитанцію на суму 1211,20 грн, виходячи із зазначеної ціни позову, яка визначена позивачем в розмірі 119967,33 грн.

Згідно п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити в тому числі зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Так, відповідно до ч.1 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Якщо оцінювач не зазначив термін (строк) дії звіту, він встановлюється згідно із законодавством. Нормативно-правовими актами з оцінки майна можуть бути передбачені строки дії звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) від дати оцінки або дати її затвердження (погодження) замовником. Методикою оцінки майна, прийнятої Кабінетом Міністрів України попередньо встановлено, що експертна оцінка нерухомого майна має термін дії 6 місяців з дати оцінки.

В порушення вказаних вимог закону в доданих до позовної заяви матеріалах відсутній документ про оцінку майна на момент звернення до суду, що в свою чергу унеможливлює визначення ціни позову та розміру судового збору, належного до сплати відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Отже, позивачу при зверненні до суду з майновим позовом для визначення актуальної ціни позову, необхідно надати звіт про оцінку майна станом на дату звернення до суду, та сплатити 1 відсоток ціни позову, чи належні докази, які свідчать про наявність підстав для звільнення, відстрочення (розстрочення) від сплати судового збору.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, на підставу звільнення від сплати судового збору сторона позивача вказує , що позивач є одинкою матір`ю, при цьому належних доказів такому не надає, як і того що у такої відсутні доходи ( медичний висновок, наданий про тимчасову непрацездатність у зв`язку з вагітністю та пологами з 23.05.2025 по 25..09.2025). Слід зазначити, що У законодавстві про працю відсутнє визначення поняття «одинока мати». Нею, відповідно до Постанови Пленуму ВСУ від 06.11.1992 №9, вважаються:

жінка, яка не перебуває в шлюбі, і в свідоцтві про народження дитини якої відсутній запис про батька дитини, або запис про батька зроблений у встановленому порядку за вказівкою матері; вдова; інша жінка, яка виховує й утримує дитину сама.

До такої категорії також, згідно з роз`ясненням Мінекономіки (Лист Міністерства праці та соціальної політики України від 14.04.2008 № 235/0/15-08/13, належать: розлучена жінка; жінка, яка виховує дитину без батька, зокрема, жінка, яка народила дитину, не перебуваючи в шлюбі, й при цьому батько визнав дитину; жінка, яка вийшла заміж, але її дитина новим чоловіком не всиновлена, оскільки батько в дитини є.

Крім цього, зважаючи на викладене, сторона позивача обираючи для себе спосіб звернення через саме систему «Електронний суд», як наслідок не дотримується вимог ч.1 ст. 177 ЦПК України.

Згідно частини першої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

У відповідності до абзацу першого-другого частини сьомої статті 43 Цивільного процесуального кодексу України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Проте, як зазначено вище, документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля) шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Отже, всупереч вказаній нормі представник позивача не надав докази надсилання відповідачам, третім особам позовної заяви з додатками у паперовій формі листом з описом вкладення чи до відповідно до електронного кабінету.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху(стаття 185 ЦПК України).

За таких обставин вважаю, що дану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя-

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третіх осіб: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності - залишити без руху з мотивів, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання ухвали для виправлення вказаного недоліку.

Роз`яснити позивачу, представнику позивача, що у випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя

Івано-Франківського міського суду Кіндратишин Л.Р.