СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/8138/25

пр. № 2/759/4383/25

15 липня 2025 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Петренко Н.О.

за участю секретаря судових засідань Ганнисика А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

І. Зміст позовних вимог.

До Святошинського районного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Київської міської ради та ОСОБА_2 , третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві померла позивача рідна тітка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить однокімнатна квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач є племінником спадкодавиці та 17 лютого 2025 року оформив у приватного нотаріуса Прилуцького районного нотаріального округу Чернігівської області подав заяву про прийняття спадщини. Однак, 13 березня 2025 року Постановою державного нотаріуса Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Саніної Л.А. № 911/02-31/367/2024 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій з тієї причини, що він пропустив шестимісячний строк для подання заяви для прийняття спадщини до органів нотаріату.

Позивач вважає, що пропустив строк подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки тривалий час важко хворів, перебував на стаціонарному лікуванні та через гострий больовий синдром не міг самостійно пересуватись, а також доглядав за хворою непрацездатною дружиною..

ІІ. Процесуальні рішення у справі.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 23 квітня 2025 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 03 червня 2025 року закрито підготовче засідання у вказаній цивільній справі та призначено розгляд справи по суті.

ІІІ. Позиції учасників судового провадження.

Представник позивача у судове засідання не з`явилася, просила провести розгляд справи без її участі та просила задовольнити позовну заяву з підстав викладених у позові.

Від Київської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач №1 заперечує проти задоволення позову, посилаючись на те, що позивачем не надано належних доказів наявності поважних причин для пропуску строку для прийняття спадщини. Зазначає, що сучасне законодавство дозволяє подати заяву про прийняття спадщини через довірену особу або поштовим зв`язком, і позивач не довів, що ним було вжито усіх можливих заходів для реалізації свого права вчасно. Київська міська рада наголошує на тому, що визначення додаткового строку без належного обґрунтування може порушити права інших спадкоємців та створити прецедент для недобросовісного пропуску строків. Також посилається на Лист ВССУ, відповідно до якого похилий вік, непрацездатність, юридична необізнаність, незнання про наявність спадкового майна не є поважними причинами пропуску строку.

Відповідач ОСОБА_2 надала заяву про визнання позову.

ІV. Фактичні обставини встановлені судом та норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 21.11.2023 року, ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Київ померла ОСОБА_3 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу якої, зокрема, входить однокімнатна квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Матеріалами справи підтверджується, що позивач, ОСОБА_1 , є племінником померлої ОСОБА_3 .

13 березня 2025 року постановою державного нотаріуса Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Саніної Л.А. № 911/02-31/367/2024 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно з частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадщина ОСОБА_3 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть. Отже, шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини закінчився 20 травня 2024 року.

Відповідно до статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Пленум Верховного Суду України у постанові від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач посилається на свої проблеми зі здоров`ям, зокрема, стаціонарне лікування у КНП «Прилуцька Центральна міська Лікарня» з 24.05.2023 по 05.06.2023 року з діагнозом «Гострий правобічний орхоепідидиміт», а також з 18.03.2024 року по 12.04.2024 року з тим самим діагнозом. Також він був доставлений каретою ШМД до приймального відділення ЛШМД 12.02.2024 року та перебував на стаціонарному лікуванні до 16.02.2024 року з ерозивним гастритом та шлунково-кишковою кровотечею.

Однак, суд звертає увагу, що періоди стаціонарного лікування, зазначені позивачем, не охоплюють всього шестимісячного строку для прийняття спадщини (з 20.11.2023 по 20.05.2024). Хоча позивач посилався на загальне погіршення стану здоров`я та необхідність догляду за дружиною, надані медичні документи не підтверджують об`єктивну неможливість для позивача подати заяву про прийняття спадщини протягом усього встановленого законом строку. Заява про прийняття спадщини може бути направлена нотаріусу поштою або подана через представника за довіреністю. Позивачем не надано доказів, які б свідчили про його безперервну повну недієздатність або інші обставини, що унеможливлювали б вчинення таких дій.

Відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Статтею 76 ЦПК України регламентовано, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Позивачем не доведено, що ним було вжито усіх можливих заходів для реалізації свого права вчасно. Також суд враховує, що, відповідно до роз`яснень, викладених у Листі ВССУ (частина 26 пункту 2), похилий вік, непрацездатність без об`єктивного доведення їх абсолютної непереборності протягом всього строку не є поважними причинами пропуску строку.

Крім того, зі справи вбачається, що ОСОБА_2 (Відповідач №2) 18 травня 2024 року вже подала заяву про прийняття спадщини до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори, на підставі якої була заведена Спадкова справа №367/2024. Це свідчить про відкриття спадщини та можливість отримання інформації про неї. ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини лише 17 лютого 2025 року, тобто значно пізніше встановленого законом шестимісячного строку.

Згідно матеріалів спадкової справи спадкодавцем ОСОБА_3 22.07.2022 року складено заповіт на ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивачем не надано достатніх та переконливих доказів наявності поважних причин, які б об`єктивно унеможливили йому подання заяви про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк. Сама по собі наявність захворювань або необхідність догляду за родичем, без доведення їхньої безперервної та критичної дії, яка б виключала будь-які дії щодо прийняття спадщини, не може бути безумовною підставою для поновлення строку.

На підставі викладеного, керуючись статтями 1270, 1272 Цивільного кодексу України, статтями 2, 4, 12, 13, 76, 81, 259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ухвалив:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Н.О. Петренко