Справа №630/293/25 Провадження № 2-п/613/4/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К РА Ї Н И

28 липня 2025 року м.Богодухів

Богодухівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Харченка С.М., за участю секретаря судового засідання Нагорної С.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 9 червня 2025 року по цивільній справі №630/293/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 9 червня 2025 року по цивільній справі №630/293/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В обґрунтування заяви вказав, що про заочне рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 9 червня 2025 року у справі №630/293/25 дізнався з ДІЇ. При цьому зазначив, що він не з`явився в судове засідання, в якому було ухвалено спірне судове рішення та не повідомив про причини своєї неявки відносно цього засідання виходячи з того, що він взагалі не знав про існування судового процесу та не був належним чином повідомлений про календарну дату проведення вказаного судового засідання судових повісток належним чином не отримував. На теперішній час він є військовослужбовцем та перебуває в рядах Збройних сил України. Крім того, зазначив, що в матеріалах справи не містяться зворотні повідомлення про те, що ОСОБА_1 сповіщений належним чином та не з`явився до суду. Виходячи з того, що відповідач не був повідомлений про судовий розгляд, він не мав можливості подати заперечення на позовну заяву та надати пояснення на час винесення судового рішення. Також зазначив, що вважає рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 9 червня 2025 року у справі № 630/293/25 протиправним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасування з огляду на таке: з рішення суду 21.04.2024 року ТОВ «Міолан» уклало із відповідачем кредитний договір № 6913531 та в подальшому сума збільшилася у п`ять раз з 7000 гривень до 35 784 грн. 92 коп. Таким чином, вважає заочне рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 9 червня 2025 року у справі №630/293/25 є необґрунтованим, у силу неповноти встановлених обставин, які мають істотне значення для справ.

Сторони в судове засідання не з`явились, були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.

ОСОБА_1 надав заяву з проханням розгляд справи, призначеної на 28 липня 2025 року проводити без його присутності.

Суд, дослідивши заяву, перевіривши матеріали цивільної справи, встановив наступне.

Заочним рішенням Богодухівського районного суду Харківської області від 9 червня 2025 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» заборгованість за кредитним договором №6913531 від 21 квітня 2024 року в сумі 32 756 гривень 92 копійки та судовий збір у розмірі 3 028 гривень, ВСЬОГО: 35 784 гривень 92 копійки.

Згідно ч. 1 ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та(або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст.288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна стверджувати про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

ОСОБА_1 у заяві про перегляд заочного рішення посилається на те, що він взагалі не знав про існування судового процесу та не був належним чином повідомлений про календарну дату проведення вказаного судового засідання судових повісток належним чином не отримував. Також зазначив, що оскільки не був повідомлений про судовий розгляд, він не мав можливості подати заперечення на позовну заяву та надати пояснення на час винесення судового рішення.

Проте, належних та допустимих доказів на підтвердження вказаного ОСОБА_1 надано не було

Разом із тим, з матеріалів справи вбачається, що провадження у справі №630/293/25 відкрито ухвалою суду від 18 квітня 2025 року, на зареєстровану адресу відповідача АДРЕСА_1 направлялися повістки про виклик до суду, 05.06.2025 року повернулося рекомендоване повідомлення (а.с.68-70), з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Реєстрація відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , підтверджувалась інформаційною довідкою Управління «центр надання адміністративних послуг» Богодухівської міської ради (а.с.57).

Відповідно до п. 4 ч. 8ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Пунктом 99-1 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 р. № 270, установлено, що рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Зі змісту п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України вбачається, що судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Отже, відповідно до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України вважається, що судова повістка відповідачу вручена.

Згідно ст.44 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд зауважує, що на момент розгляду справи, суду не було надано відповідачем жодних відомостей щодо зміни місця його проживання/перебування.

Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Така правова позиція викладена Верховний Судом у постанові від 24 січня 2018 року у справі №907/425/16.

Крім того, відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"суди застосовують при розгляді справ як джерело права Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини.

Згідно ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Окрім того, інформація щодо розгляду справи розміщена на офіційному сайті «Судова влада», який є у загальному доступі.

Отже, посилання відповідача на обставини неповідомлення про розгляд справи не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

Таким чином, доказів на підтвердження поважності причин неявки відповідача до суду останнім надано не було. Справа розглянута на підставі наявних доказів, які досліджені судом у повному обсязі.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Також, суд вважає, що в заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодженням з винесеним рішенням по суті.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що відсутні підстави для скасування заочного рішення суду, а тому заяву про перегляд заочного рішення необхідно залишити без задоволення.

Відповідно до частини 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст.12, 81, 89,247, 288 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 9 червня 2025 року по цивільній справі №630/293/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що заочне рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду в загальному порядку, встановленому ЦПК України - в 30-ти денний строк з дня складення повного судового рішення про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя