ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2025 року

м. Харків

справа № 646/2754/20

провадження № 22з/818/121/25

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Пилипчук Н.П.,

суддів - Мальованого Ю.М., Маміної О.В.,

за участю секретаря Львової С.А.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Акціонерне товариство «Укртрансгаз»,

третя особа Професійна спілка працівників нафтової і газової промисловості України,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Харківського апеляційного суду від 26 березня 2025 року за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2024 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укртрансгаз», третя особа: Професійна спілка працівників нафтової і газової промисловості України про визнання звільнення з роботи незаконним, скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, яку 24.06.2020 та 13.07.2020 уточняв, до відповідача, Акціонерного товариства «Укртрансгаз», третя особа: Професійна спілка працівників нафтової і газової промисловості України про визнання незаконним і скасування наказу відповідача за № 381-к від 30 квітня 2020 року про його звільнення, економіста І категорії філії «Оператор газотранспортної системи України» АТ «Укртрансгаз»; зобов`язати відповідача поновити його на посаді економіста І категорії в Акціонерному товаристві "Укртрансгаз" з 04 травня 2020 року відповідно до приписів 4.2 ст. 235 К3пП України та допустити негайне виконання рішення в частині поновлення позивача на посаді економіста І категорії філії «Оператор газотранспортної системи України Акціонерного товариства «Укртрансгаз».

Рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2024 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Постановою Харківського апеляційного суду від 26 березня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2024 року залишено без змін.

22 квітня 2025 року ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції подав заяву про роз`яснення постанови Харківського апеляційного суду від 26 березня 2025 року, яку уточнив.

Заява мотивована тим, що відповідно до інструкції зі статистики кількості працівників філії чи відокремлені підрозділи самостійно ведуть статистичний облік кількості працівників та подають форми державних статистичних спостережень з праці безпосередньо органу державної статистики за своїм місцезнаходженням. Таким чином, інформація про кількість працівників, у т.ч. звільнених, це дані статистичного обліку, який веде філія. З Інструкції не вбачається ведення статистичної звітності кількості працівників в перехресному порядку між філіями і товариством в цілому.

Отже, п. 1.1 Галузевої угоди (як і п. 5.3 Положення про філію) прописаний у відповідності до Інструкції, яка визначає, що статистичні дані з відсотку звільнених працівників формує філія і подає ці дані за своїм місцезнаходженням, якщо філія розташована на іншій адміністративній території (місто, район), ніж її головне підприємство (абз.2 . п. 1.2 Інструкції). Філія розташована і подає статистичні дані у м. Харкові, а АТ «Укртрансгаз» розташоване у м. Києві.

Зазначив, що з постанови не є зрозумілим та просив роз`яснити:

хто визначає статистичні дані з відсотку вивільнених працівників: Генеральний директор філії, який приймає на роботу та звільняє працівників філії і веде статистичний облік та подає форми державних статистичних спостережень з праці безпосередньо органу державної статистики за своїм місцезнаходженням, чи керівник товариства, який не веде статистичний облік у філії;

??якщо статистичні дані з відсотку вивільнених працівників визначає Генеральний директор філії, який згідно як Інструкції, так і Положення про філію, веде статистичний облік та подає форми державних статистичних спостережень з праці безпосередньо органу державної статистики за місцезнаходженням філії, то чи повинен він та в який спосіб отримувати статистичні показники кількості працівників інших філій (у т.ч. звільнених) для встановлення відсотку вивільнених працівників в цілому по товариству, як це вважає суд;

хто отримує статистичну інформацію інших філій та звідки (від керівника іншої філії чи від органів державної статистики за місцезнаходженням інших філій);

чи має повноваження керівник філії встановлювати статистичні дані у товаристві в цілому.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи заяви, вважає заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до частин першої, третьої, четвертої статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

За змістом положень зазначеної статті незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів його тлумачення, що призводить до утруднення чи неможливості його виконання.

Відповідно до роз`яснень, викладених пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового документа, який полягає в усуненні неясності судового акта. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Роз`яснюючи судове рішення, суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до суті рішення та не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових відомостей, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу та порядку його виконання, суд відмовляє у роз`ясненні рішення (ухвали Великої Палати Верховного Суду від 9 липня 2018 року у справі № 911/2050/16, від 29 серпня 2018 року у справі № 911/2050/16, від 14 травня 2019 року у справі № 904/2529/18, від 22 вересня 2020 року у справі № 372/51/16-ц).

Роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Конкретного та вичерпного переліку критеріїв для визнання судового рішення незрозумілим процесуальний закон не визначає, але з його змісту слідує, що обґрунтування щодо незрозумілості має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Матеріали справи свідчать про те, що рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2024 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Постановою Харківського апеляційного суду від 26 березня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2024 року залишено без змін.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалах 14 травня 2019 року у справі № 904/2526/18 (провадження № 12-272гс18) та від 6 жовтня 2020 року в справі № 233/3676/19 (провадження № 14-65цс20) звертала увагу на те, що відповідно до частини другої статті 271 ЦПК України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Зі змісту цієї норми убачається, що роз`ясненню підлягають не всі судові рішення, а лише ті, які підлягають виконанню, зокрема, у порядку, визначеному Законом України «Про виконавче провадження».

Отже, роз`ясненню підлягають лише ті судові рішення, які набрали законної сили та які підлягають виконанню, у випадку, якщо вони не виконані або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Судове рішення, яке просить роз`яснити ОСОБА_1 , не підлягає примусовому виконанню, а тому колегія суддів вважає, що в задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Харківського апеляційного суду від 26 березня 2025 року слід відмовити.

Аналогічний висновок викладено в ухвалі Верховного Суду від 04 травня 2022 року у справі № 344/17673/19 (провадження № 61-11898св20).

Керуючись ст.ст. 260, 271, 381, 382, 389 ЦПК України

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Харківського апеляційного суду від 26 березня 2025 року залишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді Ю.М. Мальований

О.В. Маміна