Справа № 304/942/25 Провадження № 2/304/525/2025
У Х В А Л А

17 липня 2025 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Гевці В.М.,

за участі секретаря судового засідання Гарайдич Р.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 304/942/25 за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

У С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство «Акцент-Банк» звернулося у суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в розмірі 48 299, 15 грн.

05 травня 2025 року представник позивача Горбач Юлія Юріївна подала заяву, в якій відмовляється від поданої позивачем позовної заяви у зв`язку з погашенням відповідачкою поточної заборгованості за договором.

Сторони в судове засідання не з`явилися, хоча про день, час і місце судового засідання були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

На підставі ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, необхідні для вирішення поданої представником позивача заяви, дійшов до такого висновку.

Так, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які здійснюють своє право на захист і розпоряджаються своїми цивільними та процесуальними правами вільно, на власний розсуд (ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 20 ЦК України, ч. 1 ст. 12, ч. 3 ст. 13 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 13 цього Кодексу суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. ч. 2, 4 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 206 цього Кодексу позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Оскільки заява представника позивача про відмову від позову не суперечить закону, не порушує чиї-небудь права, свободи чи інтереси, то суд уважає можливим прийняти таку відмову.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

За таких обставин, суд уважає, що провадження в справі підлягає закриттю.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

На підставі наведеного та керуючись ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 20 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 182-183, 206, 255, 256, 258-261 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_2 про відмову від позову задовольнити.

Прийняти відмову ОСОБА_2 від поданого позивачем позову до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Провадження в справі за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості закрити на підставі п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Роз`яснити, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Головуюча: Гевці В. М.