Справа № 454/2228/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.05.2025 року Сокальський районний суд Львівської області у складі:

головуючого - судді Веремчук О.А. ,

за участю секретаря Баран О.Я.,

з участю представника заявника ОСОБА_1 адвоката Брухаль Тараса Івановича

позивача ОСОБА_2 , представника Богдан П.М.

Представника ПАТ "Універсал банк" Сахабутдінов В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 в особі представника адвоката Брухаль Тараса Івановича про перегляд заочного рішення від 20 листопада 2017 року по цивільній справі № 454/2228/15-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи КП ЛОР Червоноградське МБТІ, приватний нотаріус Бойчук Наталія Іванівна, реєстраційна служба Сокальського районного управління юстиції та ПАТ "Універсал банк" про визнання договорів недійсними, спонукання до вчинення дій та скасування державної реєстрації права власності,- ,

в с т а н о в и в:

16.07.2024 року представник ОСОБА_3 , звернувся в інтересах відповідача ОСОБА_1 з заявою про перегляд заочного рішення Сокальського районного суду від 20 листопада 2017 року, яким задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договорів недійсними, спонукання до вчинення дій та скасування державної реєстрації права власності.

. В обґрунтування вимог заяви про перегляд заочного рішення, стверджував, що ОСОБА_1 нічого не було відомо про ухвалене судом заочне рішення, він не отримував ні копії позовної заяви, ні повісток при виклик до суду, ні копії судового рішення. Про ухвалене судом заочне рішення дізнався випадково 27.06.2024 року, ,

З цих підстав, представник ОСОБА_3 просив строк на подання заяви про перегляд заочного рішення поновити, а заочне рішення Сокальського районного суду від 20.11.2017 року скасувати та призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

Ухвалою Сокальського районного суду Львівської області від 06.09.2024 року судом було розглянуто дану заяву по суті.

Постановою Львівського апеляційного суду від 24.02.2025 року ухвалу Сокальського районного суду Львівської області від 06.09.2024 року було скасовано та заяву направлено в суд першої інстанції для продовження розгляду. Зокрема в постанові Львівського апеляційного суду від 24.02.2025 року зазначено, що суд першої інстанції не врахував, що ОСОБА_1 перебував з 16.03.2018 року по 25.05.2018 року в Ду Львівська УВП №19, а тому суд не вивчив як ОСОБА_1 було вручено рішення 27.04.2018 року ( наявна розписка), , заява ОСОБА_1 від 13.06.2018 року про ознайомлення з матеріалами спраи не містить дати ознайомлення, а тому суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про відмову в задоволенні заяви про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення суду,

Позивач ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечив щодо клопотання представника ОСОБА_3 щодо поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та скасування заочного рішення Сокальського районного суду від 20.11.2017 року , призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження та просив в такому відмовити з наступних підстав: 1) рішення суду ОСОБА_1 отримав 27.04.2018 року в присутності свідків, про що свідчить його розписка про отримання; 2) 13.06.2018 року ОСОБА_1 ознайомився з матеріалами справи , про що свідчить його розписка про ознайомлення.3) 26.06.2018 року відбулося засідання по виправленню описки в рішенні по даній справі і винесено ухвалу суду. 04.07.2018 року надана заява за підписом ОСОБА_1 , що з даною ухвалою він ознайомлений та оскаржувати не буде.

.

Представника ПАТ "Універсал банк" Сахабутдінов В.Ю. в судовому засіданні підтримав клопотання представника ОСОБА_3 щодо поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та скасування заочного рішення суду .

Заслухавши думку учасників судового розгляду та дослідивши матеріали справи та заяви, про перегляд заочного рішення, суд доходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, а ч. 2 вказаної статті встановлено, що заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Отже, строк подання заяви про перегляд заочного рішення Сокальського районного суду Львівської області від 20.11.2017 року закінчився 19.12.2017 року.

У відповідності до ч. 3 вказаної статті, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У заяві про перегляд заочного рішення представник заявника зазначає про те, що ОСОБА_1 дізнався про заочне рішення суду випадково 27.06.2024 року,

Однак в матеріалах справи є копії судових розписок та повідомлень через пресу , відповідно до яких ОСОБА_1 повідомляли про розгляд справи в районному суді , апеляційній та касаційній інстанціях.

Крім того судом встановлено наступне: 1) рішення суду ОСОБА_1 отримав 27.04.2018 року в присутності свідків, про що свідчить його розписка про отримання; 2) 13.06.2018 року ОСОБА_1 ознайомився з матеріалами справи , про що свідчить його розписка про ознайомлення.3) 26.06.2018 року відбулося засідання по виправленню описки в рішенні по даній справі і винесено ухвалу суду. 04.07.2018 року надана заява за підписом ОСОБА_1 , що з даною ухвалою він ознайомлений та оскаржувати не буде.

. Однак в постанові Львівського апеляційного суду від 24.02.2025 року зазначено, що суд першої інстанції не врахував, що ОСОБА_1 перебував з 16.03.2018 року по 25.05.2018 року в Ду Львівська УВП №19, а тому суд не вивчив як ОСОБА_1 було вручено рішення 27.04.2018 року ( наявна розписка), , заява ОСОБА_1 від 13.06.2018 року про ознайомлення з матеріалами спраи не містить дати ознайомлення, а тому суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про відмову в задоволенні заяви про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення суду,

Отже, аналізуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що згідно постанови Львівського апеляційного суду від 24.02.2025 року заявник вказав достатні підстави для поновлення строку для оскарження заочного рішення, яке було ухвалено судом ще в 2017 році.

Згідно ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Оскільки заявником доведено, що ним було пропущено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення від 20.11.2017 року з поважних причин, у зв`язку з чим заява про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення задоволенню підлягає.

ЄСПЛ вказав, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі "Рябих проти Росії" (Ryabykh v. Russia), заява N 52854/99, п. п. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Європейський суд з прав людини у справі "Устименко проти України") наголошує на тому, що право на справедливий судовий розгляд повинно тлумачитися з урахуванням принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи й постановлення нового рішення.

Також, відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 07.07.89 по справі "Юніон Аліметаріа Сандерс проти Іспанії", зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини зауважив, що "право на суд", одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою. Норми, які регулюють строки подачі заяв, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Також, необхідно зазначити, що судом вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Таким чином, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність та відповідає прецедентній практиці Європейського Суду з прав людини, наведеній, зокрема в його рішенні "Нешев проти Болгарії" від 28 жовтня 2004 року та інших".

Статтею 284 ЦПК України встановлено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Отже, у випадку подання заяви про перегляд заочного рішення поза межами строку, визначеного ст. 284 ЦПК України, розгляду даної заяви по суті передує питання з`ясування поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення. У випадку наявності поважних причин суд поновлює строк та вчиняє дії, передбачені ст. 286 ЦПК України, а саме невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви.

Згідно ч. 1ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Частиною 3 даної статті передбачено, що в результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Оскільки заявником та представником заявника не доведено, що ними було пропущено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення від 20.11.2017 з поважних причин, у зв`язку з чим заява про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

За висновком Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постанові від 09.11.2021 у справі N 214/5505/16, заяву про перегляд заочного рішення, оформлену відповідно до вимог, установлених частинами першою - сьомою статті 285 ЦПК України, суд приймає та розглядає у порядку, передбаченому статтями 286, 287 ЦПК України. За змістом речення першого частини першої статті 286 ЦПК України суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає зазначеним вимогам, тобто є належно оформленою.

Визначений у статті 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний як до розгляду суті цієї заяви, так і до розгляду на предмет дотримання строку її подання. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення;2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (речення перше частини третьої статті 287 ЦПК України).

Згідно ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позов з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто заочне рішення підлягає скасуванню обов`язкової за наявності двох умов разом.

Доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, заявником суду не надано. Доводи заявника про те, що відповідач не був належним чином повідомлений про день, час та місце судового засідання, що рішення судом було винесено без участі выдповыдача, не можуть стати підставою для скасування заочного рішення, оскільки рішення було ухвалено за наявними у справі доказами в результаті їх повного та всебічного дослідження.

Суд вважає, що заявник, не надав доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення спору, відповідно до ст. 288 ЦПК України. Так, заявник у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку ухвалив би принципово інше рішення. Таких доказів заявник та його представник при розгляді заяви про перегляд заочного рішення суду не надали.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

Однак суд залишає заяву відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення, оскільки відповідач не зміг надати достатньо підстав для перегляду заочного рішення, винесеного судом не на його користь. Тобто докази на які посилається ОСОБА_1 не мають істотного значення для правильного вирішення справи. Після такої ухвали, відповідач має право оскаржити саме заочне рішення у апеляційному порядку, якщо не згоден з його змістом.

Відтак, приходжу до висновку , що заяву відповідача ОСОБА_1 в особі представника адвоката Брухаль Тараса Івановича про перегляд заочного рішення Сокальського районного суду Львівської області від 20 листопада 2017 року по цивільній справі № 454/2228/15-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи КП ЛОР Червоноградське МБТІ, приватний нотвріус Бойчук Наталія Іванівна, реєстраційна служба Сокальського районного управління юстиції та ПАТ "Універсал банк" про визнання договорів недійсними, спонукання до вчинення дій та скасування державної реєстрації права власності слід залишити без задоволення.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 05.05.2025 року .

Керуючись ст.ст. 280-289 ЦПК України, суд ,-

у х в а л и в:

заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Брухаль Тараса Івановича про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 454/2228/15-ц про поновлення строку на оскарження заочного рішення Сокальського районного суду Львівської області від 20 листопада 2017 року задоволити.

Поновити ОСОБА_1 в особі представника адвоката Брухаль Тараса Івановича строк на оскарження заочного рішення Сокальського районного суду Львівської області від 20 листопада 2017 року .

Заяву відповідача ОСОБА_1 в особі представника адвоката Брухаль Тараса Івановича про перегляд заочного рішення Сокальського районного суду Львівської області від 20 листопада 2017 року по цивільній справі № 454/2228/15-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи КП ЛОР Червоноградське МБТІ, приватний нотвріус Бойчук Наталія Іванівна, реєстраційна служба Сокальського районного управління юстиції та ПАТ "Універсал банк" про визнання договорів недійсними, спонукання до вчинення дій та скасування державної реєстрації права власності - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Львівського апеляційного суду.

Роз`яснити заявнику, що у разі непогодження з висновком суду, він має можливість оскаржити рішення до Львівського апеляційного суду в загальному порядку. У цьому випадку строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ki.od.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: О. А. Веремчук