ПОСТАНОВА

Іменем України

28 липня 2025 року м. Кропивницький

справа № 405/5959/22

провадження № 22-ц/4809/839/25

Кропивницький апеляційний суд у складі:

головуючого судді - Письменного О.А.,

суддів - Дуковського О.Л., Дьомич Л.М.,

при секретарі Зайченко В.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ткаченко Станіслав Валерійович, на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Обласне комунальне виробниче підприємство «ДНІПРО-КІРОВОГРАД» про усунення перешкод у користуванні майном,-

встановив:

У листопаді 2022 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Обласне комунальне виробниче підприємство «ДНІПРО-КІРОВОГРАД», в якому просила усунути перешкоди у користуванні водопровідною мережею, яка з`єднує квартиру за адресою: АДРЕСА_1 з центральним водопроводом, шляхом зобов`язання відповідачів не чинити перешкоди у користуванні водопровідною мережею, яка з`єднує квартиру за адресою: АДРЕСА_1 з центральним водопроводом та належить ОСОБА_1 та заборонити відповідачам здійснювати будь-які дії з водопровідною мережею, яка з`єднує квартиру за адресою: АДРЕСА_1 з центральним водопроводом.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12 березня 2025 року позовну заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, адвокат Ткаченко С.В., який в інтересах ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу суду скасувати як таку, що постановлена з порушенням судом норм процесуального права. Зокрема вказав те, що на час постановлення оскаржуваної ухвали він перебував у відрядженні у місті Києві, про що суд було повідомлено відповідною заявою з проханням відкласти розгляд справи.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення у встановлених статтею 367 ЦПК України межах, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держав (частина перша статті 2 ЦПК України).

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки (пункт 2 частини третьої статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що «залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (див., зокрема, постанови Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 20 травня 2021 року у справі № 522/13928/15 (провадження № 61-2134св21), від 18 серпня 2021 року у справі № 495/9414/15-ц (провадження № 61-5230св21), від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22).

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (частина п`ята статті 130 ЦПК України).

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Яу убачається з матеріалів справи, ухвалою Леннського районного суду м. Кіровограда від 18 вересня 2023 року підготовче провадження в даній справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 19 жовтня 2023 року на 10 год. 30 хв. Розгляд справи неоднаразово відкладався за клопотанням представника позивача, зокрема 19.10.2023, 15.05.2024, 02.07.2024, 23.09.2024, будучи належним чином повідомленого про час та місце слухання справи.

У судове засідання, яке було призначено на 12.03.2025 року на 14.00 год. також не з`явилися позивач ОСОБА_1 та в її інтересах представник адвокат Ткаченко С.В., які були належним чином повідомлені про розгляд справи. При цьому, представником позивача адвокатом Ткаченком С.В. була подана заяв про відкладення судового засідання, у зв`язку з його перебуванням у відрядженні з 11.03.2025 року.

Враховуючи те, що позивач та його представник повторно не з`явилися у судове засідання та не подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Доводи апеляційної скарги про те, що представником позивача було завчасно подано заяву про відкладення судового засідання із зазначенням поважних причин, що унеможливлює залишення позову без розгляду, колегія суддів відхиляє, оскільки процесуальний закон не зазначає на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

З огляду на те, що доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржуване судове рішення залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ткаченко Станіслава Валерійовича, залишити без задоволення.

Ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12 березня 2025 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді:

О.А.Письменний О.Л. Дуковський Л.М. Дьомич