Справа № 750/9993/24
Провадження № 2-с/750/91/25
У Х В А Л А

06 серпня 2025 року м. Чернігів

Суддя Деснянського районного суду м. Чернігова Слісар А.В., розглянувши заяву адвоката Зачепіло Зоряни Ярославівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

в с т а н о в и в:

30 липня 2024 року Деснянським районним судом м. Чернігова було видано судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , на користь Акціонерного товариства «Облтеплокомуненерго», місцезнаходження: вул. Реміснича, 55-б, м. Чернігів, 14000, заборгованість за послуги з централізованого опалення у сумі 14848,24 грн, яка утворилась за період з 01.01.2022 по 30.04.2024; заборгованість за послуги з централізованого постачання гарячої води в сумі 4568,23 грн за період з 01.01.2022 по 30.04.2024; заборгованість зі сплати за абонентське обслуговування за послугу з постачання теплової енергії в сумі 216,50 грн за період з 01.11.2023 по 30.04.2024; заборгованість зі сплати за абонентське обслуговування за послугу з постачання гарячої води в сумі 46,15 грн за період з 01.11.2021 по 30.04.2024 та 302 грн 80 коп. у відшкодування витрат по сплаті судового збору.

05 серпня 2025 року до Деснянського районного суду м. Чернігова надійшла заява адвоката Зачепіло Зоряни Ярославівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про скасування вказаного судового наказу. Одночасно із заявою ОСОБА_2 подала клопотання в якому просила поновити строк на подання заяви про скасування судового наказу, оскільки він був пропущений тому, що вчинялися дії щодо заміни сторони виконавчого проваження.

Статтею 170 ЦПК України визначено форму і зміст заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається клопотання боржника про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» №14 від 23 грудня 2012 року наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Оскільки наказне провадження є безспірним, тобто в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право та при цьому закон не зобов`язує перевіряти наявні матеріали справи, отже відповідна заява боржника є єдиною підставою для скасування судового наказу.

Судовий наказ було видано 30.07.2024 року, про існування якого ОСОБА_1 дізналася 04.03.2025 року, проте остання із заявою про скасування судового наказу та клопотанням про поновлення пропущеного строку для подання заяви про скасування судового наказу звернулась до суду лише 05.08.2025, пропустивши визначений ч. 1 ст. 170 ЦПК України строк подачі до суду заяви про його скасування.

Заява про заміну сторони виконавчого провадження від 25.04.2025 не є допустимим та достовірним доказом поважності причини пропущення процесуального строку, оскільки звернення до суду із заявою про заміну сторони виконавчого провадження, жодним чином не перешкоджає зверненню до суду із заявою про скасування судового наказу.

Інші докази поважності причин пропуску процесуального строку для звернення з заявою про скасування судового наказу відсутні.

Статтею 129-1 Конституції України визначено, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до статті 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Статтею 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Так, викладені у клопотанні про поновлення строку причини пропуску строку для подання заяви про скасування судового наказу, на переконання суду, не є поважними, жодним чином не доведено підстав, які об`єктивно перешкоджали вчасно звернутися з заявою про скасування судового наказу.

Разом з цим, суд зазначає, що поновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яким останній користується виходячи із поважності причин пропуску строку, які в даному випадку поважними не є, за відсутності обставин, які об`єктивно перешкоджали заявнику реалізувати своє право на подання заяви про скасування наказу протягом законодавчо встановленого строку та пов`язані з дійсними істотними труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Процесуальні строки забезпечують своєчасний розгляд справи, тим самим є процесуальною гарантією реалізації особами права на судовий захист, тобто їх встановлення законом або судом сприяє захисту прав та інтересів осіб, які беруть участь у справі, у розумні строки, тобто з мінімальною втратою часу. У цивільному процесуальному праві строки особливо актуальні з точки зору оцінки правомірності поведінки суб`єктів з погляду на її своєчасність.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про необґрунтованість клопотання про поновлення строку та відмову у його задоволенні.

Відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи, що заявницею пропущено процесуальний строк для подачі заяви про скасування судового наказу, а судом відмовлено у задоволенні клопотання про його поновлення, заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 130, 160, 170-171, 247, 272, 353 ЦПК України, суддя,

у х в а л и л а:

у задоволені клопотання адвоката Зачепіло Зоряни Ярославівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку для подання заяви про скасування судового наказу від 30.07.2024 року по цивільній справі №750/9993/24 - відмовити.

Заяву адвоката Зачепіло Зоряни Ярославівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернути зявнику.

Ухвала щодо повернення заяви заявнику може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А.В. СЛІСАР