КОМПАНІЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 391/565/25
Провадження № 2/391/282/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22.07.2025 р.селище Компаніївка

Суддя Компаніївського районного суду Кіровоградської області Ревякіна О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 , в якому просять здійснити поділ земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,6585 га, яка розташована на території Компаніївської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0778, що перебуває у спільній частковій власності та передати в натурі по 1/3 частці земельної ділянки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Ознайомившись з позовом вважаю, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Також, згідно з вимогами ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання.

Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається. Незазначення ціни позову має суттєве значення для розгляду справи, оскільки є перешкодою для визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті позивачем.

При поданні позову про поділ майна судовий збір сплачується, виходячи із ціни позову (вартості майна, яке підлягає поділу).

Отже, судовий збір з вимог поділу земельної ділянки визначається з урахуванням вартості спірного майна.

При зверненні до суду з даним позовом позивачами не вказано ціну позову та не надано грошову оцінку земельної ділянки, яку вони просять поділити.

Відповідно до ст.5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

При цьому, ст. 5 Закону чітко розмежовано, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (у разі передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки), втрат лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

В свою чергу експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них.

Позивачі звернулися до суду з позовом про поділ земельної ділянки, проте доказів підтвердження вартості спірної земельної ділянки не надали.

Оскільки позивачем не надано належних доказів на підтвердження реальної вартості майна на момент пред`явлення позову, суд позбавлений можливості зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити за вимогу майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок відповідно до п.3 ч.3ст.175 ЦПК України покладається на позивача.

Положеннями Закону України «Про судовий збір» чітко визначена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 1211,20 грн та не більше 15140 грн.

Позивачами заявлено дві вимоги майнового характеру та сплачено судовий збір в сумі 1211,20 грн кожним позивачем. Таким чином залежно від вартості земельної ділянки за результатами проведеної експертної грошової оцінки позивачам необхідно визначити ціну позову, виходячи з дійсної (ринкової) вартості нерухомого майна на момент звернення до суду та сплати судовий збір відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» (ст.4), надавши до суду відповідні документи.

Крім того, в позові третьою особою вкзано ПП "Лідер Агро Трейд", проте в порушення норм ст. 53 ЦПК України, не подано заяву про залучення третьої особи, не конкретизовано, яким чином рішення у справі може вплинути на його права, свободи, інтереси або обов`язки, а також не зазначено на яких підставах дану третю особу належить залучити до участі у справі.

За змістом частин четвертої, п`ятої статті 53 ЦПК України у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Враховуючи викладені обставини позивачу необхідно подати відповідну заяву про залучення третьої особи.

Крім того, позовна вимога про передачу в натурі позивачам по 1/3 частці земельної ділянки не спрямована до конкретного суб`єкта, тому підлягає уточненню.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ земельної ділянки - залишити без руху.

Надати позивачу строк сім днів для усунення вказаних у мотивувальній частині ухвали недоліків позову з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, вона буде вважатись неподаною та повернута.

Копію ухвали направити позивачу для виконання.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Ревякіна