22.07.2025 Єдиний унікальний номер 205/3757/25
Провадження № 2/205/2708/25
У Х В А Л А

22 липня 2025 року Новокодацький районний суд міста Дніпра в складі:

головуючого судді Терещенко Т.П.,

за участю секретаря судового засідання Мадьонової Я.М.,

представника позивача Рижка Д.І.,

представника Дніпровської міської ради Риженко М.С.,

представника відповідача Шевченко А.Г.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження у м. Дніпрі клопотання представника відповідача Шевченко Ангеліни Григорівни про залишення позовної заяви без руху у цивільній справі за позовною заявою Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні користування та розпорядження земельними ділянками водного фонду, скасування державної реєстрації,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вищевказана позовна заява.

Ухвалою судді від 12 березня 2025 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.

11 червня 2025 року представником відповідача Шевченко А.Г. у системі «Електронний суд» сформовано клопотання про залишення позовної заяви без руху. В обґрунтування вказаної заяви зазначено, що згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна. В тексті позовної заяви відсутня ціна позову, зазначено, що позов носить немайновий характер. До позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі, що визначений як за подання немайнового позову. При поданні позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 9689,60 грн., що відповідає ставці та розміру судового збору за чотири немайнові вимоги. Разом з тим, з урахуванням позовних вимог у частині усунення перешкод у здійсненні користування земельними ділянками шляхом їх повернення, фактично за своєю природою є витребуванням, враховуючи вимоги п. 2 частини першої ст. 176 ЦПК України, а також ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір, який підлягає сплаті, включає ставку за дві немайнові вимоги та дві майнових. Західною окружною прокуратурою м. Дніпра Дніпропетровської області заявлено, серед іншого вимоги про витребування майна (двох земельних ділянок) з володіння відповідача і зазначені вимоги носять майновий характер, а тому за них має сплачуватись судовий збір у визначеному законодавством розмірі 1,5 % від ціни позову. Оціночна вартість об`єкта нерухомості - земельної ділянки площею 0,0691 га з кадастровим номером :08:716:0019 з цільовим призначенням «для ведення особистого селянського господарства», яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , складає 55 627,57 грн., а оціночна вартість об`єкта нерухомості - земельної ділянки площею 0,1500 га з кадастровим номером :08:716:0020 з цільовим призначенням «для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)», яка також розташована за вказаною адресою, складає 491 371,44 грн., що загалом складає 546999,01 грн. Тому судовий збір, сплачений при поданні позову потребує доплати за дві майнові вимоги у розмірі 8 205 грн.

Керівником Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області Мамоном О.Є. 16 липня 2025 року в системі «Електронний суд» було сформовано заперечення на вищевказане клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху, в якому просив відмовити у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без руху. В обґрунтування зазначив, що виконувач обов`язків керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра звернувся до суду в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради з негаторним позовом, посилаючись на те, що спірні земельні ділянки, що належать до земель водного фонду, були протиправно віднесені до земель з цільовим призначенням 01.03 «для ведення особистого селянського господарства» та з цільовим призначенням 02.01 «для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд», а у відповідності до положень ст. ст. 4, 85-90 Водного кодексу України (в редакції від 07.12.2000), ст. ст. 78, 79 Земельного кодексу України не могли бути передані у приватну власність ОСОБА_2 , однак протиправно вибули з власності держави. Прокурор звернувся до суду у зв`язку з порушенням інтересів держави через порушення норм законодавства під час відведення земель водного фонду у власність фізичної особи, що полягає у вибутті із комунальної власності земельних ділянок водного фонду всупереч встановленого законом порядку, необхідністю захисту інтересів територіальної громади, позбавленої права власності на земельну ділянку, суспільного інтересу та інтересу державного, оскільки прибережні захисні смуги мають особливе значення у формуванні водно-екологічного правопорядку і забезпеченні екологічної безпеки населення України. Всі позовні вимоги, заявлені прокурором, є взаємопов`язаними та становлять предмет негаторного позову, оскільки спрямовані на усунення перешкод володіючому власнику належним чином користуватися, розпоряджатися своїм майном (земельною ділянкою) тим чи іншим способом. Поданий прокурором позов у цій справі, є немайновим, оскільки за свою суттю позовні вимоги прокурора не направлені на «збагачення» позивача, яке можна оцінити вартісно.

Представники позивача Рожко Д.І. та Риженко М.С. у підготовчому судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача Шевченко А.Г. просила задовольнити клопотання про залишення позовної заяви без руху з викладених у ньому підстав.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи та позовну заяву, суд дійшов таких висновків.

Згідно із ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Пунктом 2 частини 1 статті 176 ЦПК України передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

У постанові Верховного Суду від 2 грудня 2020 року у справі №905/105/20 зроблено висновок, що судовий збір за подання позовної заяви з вимогами про витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях визначається з урахуванням вартості спірного майна.

Крім того, у постанові від 05 листопада 2024 року у справі № 278/2607/24 Верховний Суд дійшов висновку, що вимога прокурора про повернення земельної ділянки у комунальну власність Тетерівської об`єднаної територіальної громади Житомирського району Житомирської області є майновою.

Отже, розмір судового збору за подання позовної заяви про повернення майна визначається з урахуванням вартості спірного майна. Ціна позову визначається на день подання позову і саме з такої ціни позову визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Відповідно до позовної заяви та вимог представник позивача просить суд: усунути перешкоди у здійсненні Дніпровською міською радою права користування та розпорядження земельною ділянкою водного фонду площею 0,0691 га, з кадастровим номером :08:716:0019, шляхом її повернення на користь Дніпровської територіальної громади в особі Дніпровської міської ради з незаконного володіння ОСОБА_1 ; усунути перешкоди у здійсненні Дніпровською міською радою права користування та розпорядження земельною ділянкою водного фонду площею 0,1500 га, з кадастровим номером :08:716:0020, шляхом її повернення на користь Дніпровської територіальної громади в особі Дніпровської міської ради з незаконного володіння ОСОБА_1 ; скасувати державну реєстрацію земельної ділянки, площею 0,0691 га, кадастровий номер :08:716:0019 у Державному земельному кадастрі; скасувати державну реєстрацію земельної ділянки, площею 0,1500 га, кадастровий номер :08:716:0020 у Державному земельному кадастрі.

Враховуючі позовні вимоги, зі змісту позовної заяви вбачаються дві вимоги майнового характеру та дві вимоги немайнового характеру. Проте, представником позивача судовий збір було сплачено лише за чотири вимоги немайнового характеру в загальному розмірі 9 689,60 грн.

Згідно з ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В матеріалах справи наявні довідки про оціночну вартість, які сформовані 10 червня 2025 року, згідно з яких: оціночна вартість об`єкта нерухомості - земельної ділянки площею 0,0691 га з кадастровим номером :08:716:0019 з цільовим призначенням «для ведення особистого селянського господарства», яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , складає 55 627,57 грн.; оціночна вартість об`єкта нерухомості - земельної ділянки площею 0,1500 га з кадастровим номером :08:716:0020 з цільовим призначенням «для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)», яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , складає 491 371,44 грн. (т. 2 а. с. 44-49).

Враховуючи вищезазначене, загальна вартість нерухомого майна, про витребування якого заявляється в позовній заяві, складає 546 999,01 грн.

Частиною 3 статті 6 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З врахуванням вищезазначеного та беручи до уваги зміст позовних вимог позивача, які містять дві вимоги майнового характеру та дві вимоги немайнового характеру, Західній окружній прокуратурі міста Дніпра Дніпропетровської області необхідно доплатити судовий збір за дві вимоги майнового характеру у розмірі 3 360,19 грн., оскільки 1,5% від загальної вартості земельних ділянок (546 999,01 грн.) становить 8 204,99 грн., а позивачем вже було сплачено 4 844,80 грн. за дві вимоги майнового характеру, як за дві вимоги немайнового характеру.

Крім того, подана позовна заява не містить відомостей щодо ціни позову (в частині вартості земельних ділянок), а в ній лише зазначено, що позов носить немайновий характер, що за встановлених судом обставин не відповідає дійсності, тому вказані недоліки позовної заяви повинні бути усунуті позивачем.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Отже, враховуючи вказані недоліки, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви у зв`язку з чим, клопотання представника відповідача підлягає частковому задоволенню.

Якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, позовна заява буде залишена без розгляду.

Керуючись ст. ст. 177, 187 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника відповідача Шевченко Ангеліни Григорівни про залишення позовної заяви без руху задовольнити частково.

Позовну заяву Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні користування та розпорядження земельними ділянками водного фонду, скасування державної реєстрації залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує п`яти днів з дня отримання ним копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Попередити позивача, що відповідно до положень: ч. 13 ст. 187 ЦПК України та п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі не виконання ухвали суду у встановлені строки, позовна заява підлягатиме залишенню без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.П. Терещенко

.