Справа № 175/2590/24
Провадження № 2/175/389/24
УХВАЛА

"21" липня 2025 р. с-ще Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Журавель Т.С., за участю секретаря судового засідання Вербицької К.В., прокурора Скрипник К.Ю., представників відповідача Голобородька Д.І., ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою керівника Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності та усунення перешкод в користуванні земельними ділянками,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Обухівської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровській області звернувся до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності та усунення перешкод в користуванні земельними ділянками, шляхом повернення з незаконного володіння на користь Обухівської територіальної громади в особі Обухівської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровській області.

Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 28.03.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 22.08.2024 року клопотання прокурора про витребування доказів задоволено, витребувано копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 11.10.2024 року закрито провадження у цивільній справі в частині вимог до ОСОБА_3 .

Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 15.11.2024 року у задоволенні клопотання керівника Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра про об`єднання цивільної справи №175/17073/24 (провадження №2/175/2637/24) з цивільною справою № 175/2590/24 (провадження №2/175/389/24) відмовлено.

Протокольною ухвалою від 07.02.2025 року клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення позову залишено без розгляду.

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 07.02.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті.

Представник відповідача адвокат Голобородько Д.І. через систему «Електронний суд» подав клопотання про залишення позовної заяви без руху, посилаючись на те, що 09.04.2025 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4292-ІХ від 12.03.2025 року, згідно пункту 2 частини 3 розділу ІІ якого «Прикінцеві положення» внесено зміни у Цивільному процесуальному кодексі України, а саме: ч. 4 ст. 177 ЦПК України доповнено абзацом другим наступного змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви». Також ч. 2 ст. 185 ЦПК України доповнено абзацом третім такого змісту: «Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму».

Прокурор Скрипник К.Ю. через систему «Електронний суд» надіслала заперечення, в яких наголошує на тому, що станом на момент реалізації прокурором повноважень з представництва інтересів держави в суді шляхом звернення з позовом до суду діяла редакція ст. 177 ЦПК України, яка визначала перелік документів, що додаються до позовної заяви. Позовна заява прокурора на час направлення до суду відповідала вимогам, викладеним у цій статті. При цьому відповідно до ст. 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі. Крім того, в Законі України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» відсутні норми, які вказують на те, що абзац другий ч. 4 ст. 177 ЦПК України має зворотну дію в часі.

У судовому засіданні представники відповідача підтримали подане клопотання та просили залишити позов без руху для усунення недоліків.

Прокурор просила відмовити у задоволенні клопотання з підстав, викладених у запереченнях.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши клопотання представника відповідача, суд виходив з наступного.

09.04.2025 року набрав законної сили Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», яким доповнено ч. 5 ст. 390 ЦК України наступного змісту: «Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України "Про приватизацію державного житлового фонду".

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Частину 4 статті 177 ЦПК України доповнено абзацом другим такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Частину другу статті 185 ЦПК України доповнено абзацом третім такого змісту: «Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму».

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, внесе у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Так, судом встановлено, що Керівник Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Обухівської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровській області звернувся до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою 31.01.2024 року, тобто до набрання законної сили вказаного вище закону.

При цьому суд звертає увагу на те, що Прикінцевими та перехідними положеннями Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» передбачено, що положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Враховуючи викладене, внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду є обов`язковою умовою для вирішення даного спору.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що прокурору необхідно, з урахуванням наданої оцінки спірних земельних ділянок, здійсненої в порядку, визначеному законом, чинної на дату подання позовної заяви, надати документ, що підтверджує внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельних ділянок) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Згідно ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

На підставі наведеного вище, суд доходить висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку терміном п`ять днів на усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260, 261, 353 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху задовольнити.

Позовну заяву керівника Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності та усунення перешкод в користуванні земельними ділянками залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків шляхом надання суду документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельних ділянок) якого здійснена в порядку, визначеному законом.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали позовна заява буде залишена без розгляду відповідно до ч. 13 ст. 187 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т. С. Журавель