КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 липня 2025 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/13842/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Євграфової Є. П.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва

від 22 травня 2025 року

у цивільній справі № 756/341/25 Оболонського районного суду міста Києва

за позовом ОСОБА_2

до ОСОБА_1

про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 22 травня 2025 року відмовлено у виправленні описки в рішенні Оболонського районного суду міста Києва від 16 квітня 2025 року.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 01.07.2025 безпосередньо до Київського апеляційного суду через засоби електронної пошти подав апеляційну скаргу, одночасно порушуючи питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

У апеляційній скарзі апелянт просить на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочити сплату судового збору до ухвалення постанови за апеляційною скаргою, але не раніше дати закінчення воєнного стану в Україні плюс 3 місяці (що дозволить відновити апелянту платоспроможність).

В обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, апелянт вказує, що він не отримав цю ухвалу у встановлені строки, а її повний текст станом на 30 червня 2025 року відсутній у підсистемі «Електронний суд». Зазначає, що інформацію про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки апелянт отримав лише зі слів працівника канцелярії, які також повідомили про неможливість видачі ухвали через відсутність справи в суді, що є порушенням його процесуальних прав, тому вважає, що строк пропущений з поважних підстав.

Дослідивши апеляційну скаргу, апеляційний суд вважає, що підстави для задоволення клопотання відсутні та апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

1. Відповідно до ч.1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Відповідно до ч. 3 ст.354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що ухвала Оболонського районного суду міста Києва ухвалена 22 травня 2025 року.

Отже, останнім днем строку подачі апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції є 06 червня 2025 року включно.

Апеляційна скарга подана 01.07.2025, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Доводи апелянта про неотримання ухвали та її відсутність у підсистемі «Електронний суд» спростовуються матеріалами справи та принципами функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

Згідно з карткою руху документа, ухвала Оболонського районного суду міста Києва від 22.05.2025 під номером провадження 2-во/756/65/25 надійшла до електронного суду того ж дня о 14:52, що означає, що вона була зареєстрована в Автоматизованій системі документообігу суду (АСДС).

Відповідно до Положення про ЄСІТС, у разі реєстрації судом процесуального документа в АСДС, такий документ автоматично надсилається до Електронного кабінету учасника справи, який зареєстрований у підсистемі «Електронний суд». Крім того, до Електронного кабінету користувача автоматично надсилається відповідне повідомлення про отримання та реєстрацію документа, а також можуть надходити додаткові сповіщення на електронну пошту, зазначену у профілі кабінету.

У Єдиному державному реєстрі судових рішень (ЄДРСР) ця ухвала направлена 22.05.2025, зареєстрована 22.05.2025, а загальний доступ до неї забезпечено 23.05.2025.

Таким чином, представник апелянта Белінський П. Є., який здійснює у дані справі процесуальне представництво засобами ЄСІТС, зокрема підсистеми «Електронний суд», у тому числі особисто подав заяву про виправлення описки до суду першої інстанції 20.05.2025, мав не лише об`єктивну можливість ознайомитися з повним текстом ухвали в ЄДРСР, а й автоматично отримав її до свого Електронного кабінету в день реєстрації 22.05.2022, що підтверджується функціоналом ЄСІТС та АСДС.

Сам факт подання адвокатом Белінським П. Є. заяви про виправлення описки до суду першої інстанції 20.05.2025 засобами підсистеми «Електронний суд» свідчить про його обізнаність з механізмами електронного документообігу та обов`язок відслідковувати хід розгляду. Це покладало на нього обов`язок активно відстежувати розгляд цієї заяви та своєчасне оприлюднення відповідної ухвали.

Згідно з частиною 7 статті 272 ЦПК України, належне повідомлення представника вважається належним повідомленням особи, яку він представляє. Оскільки представник ОСОБА_1 - адвокат Белінським П. Є мав зареєстрований Електронний кабінет і отримував документи автоматично, посилання на те, що сам апелянт ОСОБА_1 не отримав ухвалу від 22.05.2025, є безпідставним.

Щодо доводів про отримання інформації у суді першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи, представником ОСОБА_1 , адвокатом Белінським П. Є. за день до подачі заяви про виправлення описки - 19.05.2025 засобами «Електронного суду» була подана апеляційна скарга на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 16 квітня 2025 року безпосередньо до Київського апеляційного суду. Це свідчить про активну процесуальну позицію сторони та її обізнаність з рухом справи.

Ухвалою апеляційного суду від 28.05.2025 було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , і справу було призначено до розгляду в судовому засіданні на 26.06.2025. Про відкриття апеляційного провадження та призначення справи до розгляду представник Белінський П. Є. був повідомлений 29.05.2025.

Таким чином, доводи апелянта про те, 02.06.2025 йому в суді першої інстанції повідомили про неможливість видачі тексту ухали у зв`язку із відсутністю справи, є безпідставними, адже апелянт та його представник не могли не знати, що справа саме за апеляційної скаргою ОСОБА_4 перебуває в апеляційному суді.

Практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) послідовно наголошує, що право на доступ до суду (ст. 6 Конвенції) не є абсолютним і може обмежуватися процесуальними строками, якщо такі обмеження є пропорційними та передбачуваними, а учасники процесу зобов`язані діяти з належною обачністю. Зокрема, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" (Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) ЄСПЛ зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Аналогічні висновки підтверджено у рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі "Тойшлер проти Німеччини" (Teuschler v. Germany), де наголошено на обов`язку заінтересованої сторони проявляти особливу старанність при захисті власних інтересів, та у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України" (Ponomaryov v. Ukraine), яке підкреслює, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами. У справі «Крупник проти України» (Krupnyk v. Ukraine) від 24.04.2025 ЄСПЛ підтвердив, що зацікавлені сторони зобов`язані проявляти особливу ретельність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів для ознайомлення з розвитком провадження. Також, як наголошує в своїх рішеннях ЄСПЛ, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (п. 53 рішення ЄСПЛ від 16.02.2017 у справі «Каракуця проти України» (Karakutsya v. Ukraine)).

Верховний Суд у постанові від 22 лютого 2024 року у справі № 904/1926/23 дійшов схожих висновків, погодившись з апеляційним судом про відсутність підстав для поновлення строку, оскільки причини пропуску були суб`єктивними, залежали виключно від поведінки скаржника та не по`вязані з об`єктивними обставинами, адже скаржник не проявив особистої старанності при захисті власних інтересів.

Отже наведені апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження є необґрунтованими та не можуть бути визнані поважними.

Апелянт та його представник мали об`єктивну можливість ознайомитися з оскаржуваною ухвалою у встановлені строки, оскільки вона була автоматично доступна в Електронному кабінеті представника, а відповідно до ЦПК України, належне повідомлення представника є належним повідомленням особи, яку він представляє.

Відповідно до частин 3 та 4 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, скаржнику необхідно звернутись з заявою про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження вказавши інші поважні причини пропуску такого строку.

2. Відповідно до положень частин 5 та 6 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Подана ОСОБА_1 апеляційна скарга не відповідає вимогам цивільного процесуального закону щодо електронної форми подання процесуального документу, оскільки подана не за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, а на електронну пошту, тобто у спосіб не передбачений законом для подання апеляційної скарги.

Скаржнику потрібно обрати форму подання апеляційної скарги відповідно до вимог ЦПК України, подати апеляційну скаргу у новій редакції, з урахуванням недоліків, що зазначені нижче або у паперовій формі, або в електронній формі із використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи (електронний суд).

3. Пунктом 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України визначено, що до апеляційної скарги додаються зокрема копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Апеляційна скарга подана ОСОБА_1 у спосіб не передбачений цивільним процесуальним законом - не за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та не у паперовій формі. Вимоги ст. 356 ЦПК України, щодо подання копій апеляційної скарги доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, або подання доказів надсилання копії апеляційної скарги та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу (у разі подання апеляційної скарги через електронний кабінет Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи) ОСОБА_1 не дотримані.

4. Згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Конструкція статті 8 Закону України «Про судовий збір» дає підстави для висновку, що зменшення тягаря судових витрат, є не обов`язком суду, а знаходиться у межах суддівського розсуду, який може бути реалізований за наявності певних обставин.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, про відсутність підстав для задоволення клопотання, адже само по собі посилання на воєнний стан, як загальновідомий факт, не свідчать про скрутний матеріальний стан заявника та неможливість сплати судового збору, а належних та допустимих доказів на підтвердження іншого, заявником не надано.

Отже судовий збір підлягає сплаті на загальних підставах.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог п. 9 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання апеляційної скарги на ухвалу суду у даній справі апелянту потрібно сплатити судовий збір у розмірі 605 грн 60 коп. (3 028 * 0,2) за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 року по справі № 910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу ОСОБА_5 слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 22 травня 2025 року залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: https://www.kas.gov.ua/CourtPortal.WebSite/Home/PoshukSprav

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. П. Євграфова