Справа № 392/1911/24
Провадження № 2/392/262/25
УХВАЛА

про повернення клопотання без розгляду

27 червня 2025 року м. Мала Виска

Маловисківський районний суд Кіровоградської області у складі головуючого Назаренка К. П., секретар Постолюк А. П., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні у м. Мала Виска за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Возний Ігор Васильович», третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Новоукраїнська районна державна адміністрація, про усунення перешкод в користуванні, поверненні земельної ділянки і скасування державної реєстрації іншого речового права права оренди земельної ділянки,

У С Т А Н О В И В:

13.05.2025 від заявниці - певної особи (надалі ПО, внаслідок застереження під клопотанням, щодо ненадання згоди на використання паспортних даних, справжнє прізвище, ім`я та по батькові не наводяться) надійшло клопотання за вх. № 4787, в якому ПО просила залучити її до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. В кінці клопотання, перед підписом і датою, зазначила: «- На підставі п. 10 ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про захист персональних даних» я не надаю свою згоду на надання копії моїх паспортних даних іншим учасникам та сторонам провадження, окрім суду».

Згідно ч. 4 ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК), суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд дійшов висновку про повернення клопотання без розгляду, керуючись наступним.

Загальновідомим є факт, що до «паспортних даних» (паспорт картка) належать наступні персональні дані: прізвище, ім`я та по батькові особи, дата її народження, номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі, номер документа, дата видачі та закінчення терміну дії, реєстраційний номер облікової картки платника податків (ідентифікаційний код). Причому реєстраційний номер облікової картки платника податків (ідентифікаційний код) містить в собі інформацію про дату народження, тож за інформаційним навантаженням вони майже ідентичні.

Обмеживши використання вказаних персональних даних на підставі п. 10 ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про захист персональних даних», на що вона дійсно має право згідно вказаної норми, заявниця унеможливила виконання судом багатьох процесуальних норм, реалізацію прав учасників справи на ознайомлення з її матеріалами тощо. Зокрема:

«У резолютивній частині рішення зазначаються … ім`я (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх … місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України» (п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК).

«Про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються: 2) найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові за його наявності для фізичних осіб) сторін, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання (для фізичних осіб)» (п. 2 ч. 2 ст. 187 ЦПК).

«Учасники справи мають право … ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень» (п. 1 ч. 1 ст. 43 ЦПК).

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 182 ЦПК, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання, її місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Таким чином Закон зобов`язує учасника справи відкривати свої персональні дані, за чітким переліком, інщим учасникам справи. Відкриття таких даних лише перед судом не можна вважати належним виконанням процесуального обов`язку та вимог щодо форми письмових заяв і клопотань. Формальне виконання відповідних вимог з одночасною забороною законного використання наведеної інформації нівелює таке формальне виконання і рівносильне відсутності необхідних даних у процесуальних заявах та клопотаннях, що подаються до суду.

Принцип диспозитивності, встановлений ст. 13 ЦПК («Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд») не забороняє подібне користування своїми правами, однак не скасовує наслідків такого користування, а саме повернення клопотання без розгляду.

Окрім того, в своїй ухвалі про залучення третіх осіб до участі у справі, суд зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (ч. 5 ст. 53 ЦПК). Цю інформацію суд бере із заяви про вступ у справу третьої особи. Як зазначено в ч. 4 цієї ж статті, у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Однак, у поданому клопотанні не вказано, на стороні позивача чи відповідача вступає третя особа в справу та не наведені підстави її залучення (на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі).

Клопотання аргументовано лише тим, що ПО є кредитором відповідача, згідно рішення суду, і на виконання вказаного рішення приватним виконавцем почато продаж права оренди земельних ділянок, які є предметом даного спору. Якщо керуватися подібною логікою, до справи довелося б залучати всіх кредиторів відповідача, спеціально з`ясовувати їх склад тощо. Суд не вбачає яким чином спір про оренду землі між відповідачем і позивачем може впливати на боргові взаємостосунки між відповідачем та ПО.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне повернути клопотання без розгляду.

Керуючись ст. 183 ЦПК,

П О С Т А Н О В И В:

Повернути без розгляду клопотання про залучення третьої особи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя К. П. НАЗАРЕНКО