Справа № 276/430/25
Провадження по справі 2-п/276/5/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2025 року селище Хорошів

Хорошівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Бобра Д.О.,

при секретарі судового засідання Свиридок А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хорошівського районного суду Житомирської області від 08.05.2025 по цивільній справі № 276/430/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Хорошівського районного суду Житомирської області від 08.05.2025 по цивільній справі № 276/430/25 позовні вимоги ТОВ "Фінансова компанія «Кредит-Капітал» задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ "Фінансова компанія «Кредит-Капітал» заборгованість за кредитним договором № 103846023 від 23.10.2023 року в загальному розмірі 19654 (дев`ятнадцять тисяч шістсот п`ятдесят чотири) гривні 00 копійок, з яких: прострочена заборгованість за тілом кредиту 3300 (три тисячі триста) гривень 00 копійок, прострочена заборгованість за відсотками 15404 (п`ятнадцять тисяч чотириста чотири) гривні 00 копійок, прострочена заборгованість за комісією 950 (дев`ятсот п`ятдесят) гривень 00 копійок та судові витрати у розмірі 2422,40 грн.

26.05.2025 відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду від 08.05.2025, посилаючись на те, що справу було розглянуто за відсутності відповідача, її не було повідомлено про розгляд справи належним чином, вона не отримувала позовної заяви з додатками, не могла підготувати заперечення та подати свої докази.

Також ОСОБА_1 на спростування вимог позивача зазначає, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами позовних вимог, а надані ним докази є недостатніми, та не дають підстави дійти висновку про наявність обставин справи, які входять до предмету доказування, тому позов є необгрунтованим.

Зокрема, відповідач вказує, що позивачем на обґрунтування позовних вимог до матеріалів справи не надано виписки по рахунку, інших первинних документів, які б свідчили про виникнення у відповідача за кредитним договором заборгованості. Доданий розрахунок заборгованості є документом, що складений самим кредитором, а, відтак, інформація зазначена в ньому, за умови відсутності первинних документів, на підставі яких він був складений, не може бути доказом наявності заборгованості, на стягненні якої наполягає позивач.

Ухвалою Хорошівського районного суду Житомирської області від 27.05.2025 прийнято заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення до розгляду та призначено судове засідання.

16.06.2025 відповідачем ОСОБА_1 подано до суду заяву про розгляд справи без її участі, просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Представником позивача 20.06.2025 до суду подано заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в яких він просив розгляд справи проводити без участі представника ТОВ "Фінансова компанія «Кредит-Капітал», позовну заяву товариства задовольнити у повному обсязі.

Позивач у запереченні зазначає, що доводи відповідача про те, що позивачем не подано доказів надання грошових коштів на увагу не заслуговують, оскільки на підтвердження надання відповідачу кредиту позивач подав копію платіжного доручення № 75039261 від 23.10.2023 року, з якого слідує, що ТОВ «Мілоан» перерахувало на ім`я отримувача ОСОБА_1 на Кредит рах. № 535432*44 кредитні кошти в сумі 5 000 грн. 00 коп., у дорученні вказано номер транзакції, сума транзакції, дата проведення транзакції та номер картки, на яку перераховані кошти, де зокрема сума транзакції збігається з сумою наданого кредиту, дата проведення транзакції з датою укладеного договору та зазначено частково номер картки, на яку перераховані кошти, який збігається з реквізитами платіжної банківської картки, вказаної в п. 2.1 Договору.

Товариство не банк, а небанківська (фінансова) установа, відповідно не здійснює відкриття, обслуговування банківських рахунків фізичних осіб, та не має обов`язку формувати облікові документи за кредитними зобов`язаннями позичальників згідно Закону «Про банки та банківську діяльність» в т. ч. Інструкції затвердженої Постановою НБУ від 27.12.2007 року за №481.

Товариство надає послуги з кредитування фізичних осіб, шляхом переказу кредитних коштів на підставі укладеного кредитного договору на банківські реквізити (банківську картку), що вказує сам позичальник в тексті анкети-заяви на отримання кредиту.

Товариством на підтвердження здійснення господарської операції щодо Кредитного договору укладеного позивачем надано платіжне доручення від 23.10.2023 року про переказ коштів згідно укладеного Кредитного договору, на підставі вказаного платіжного доручення Товариством здійснюється облік за кредитним договором № 103846023 від 23.10.2023 в інформаційно-телекомунікаційній системі ТОВ «МІЛОАН».

Також представник позивача зазначає, що Закон України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (далі - Закон) як спеціальний закон визначає загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків (далі - платіжні системи) в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами.

Відповідно до п. 16.1. ст. 16. Закону до документів на переказ відносяться розрахункові документи, документи на переказ готівки, міжбанківські розрахункові документи, клірингові вимоги та інші документи, що використовуються в платіжних системах для ініціювання переказу.

Відповідно до п. 17.1. ст. 17 того ж Закону форми розрахункових документів, документів на переказ готівки для банків, а також міжбанківських розрахункових документів установлюються нормативно-правовими актами Національного банку України.

Згідно з ч. 22.1 ст. 22 Закону, ініціювання переказу здійснюється за такими видами розрахункових документів: 1) платіжне доручення; 2) платіжна вимога- доручення; 3) розрахунковий чек; 4) платіжна вимога,- 5) меморіальний ордер. Національний банк України має право встановлювати інші види розрахункових документів.

Згідно із ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Частиною 1 статті 131 ЦПК України визначено, що у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Згідно із ч.8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Відповідачу копія ухвали про призначення справи до розгляду із зазначенням дати та часу судового розгляду надіслана за зареєстрованим місцем проживання, яка вручена під розписку 27.03.2025, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Крім того, відповідач ОСОБА_1 14.04.2025 особисто ознайомилася з матеріалами цивільної справи № 276/430/25, отримала їх фотокопії, була під розписку повідомлена про наступне судове засідання, призначене на 08.05.2025, проте у судове засідання не з`явилася, відзив на позовну заяву до суду не направила, будь-яких заяв чи клопотань не подавала, у зв`язку з чим Хорошівським районним судом 08.05.2025 у справі винесено заочне рішення.

Згідно ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції ст. 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, протее у судове засідання не зявився без поважних причин, доказів протилежного суду не надав.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що в заяві відсутні посилання на докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті спору.

Відповідач ОСОБА_1 у своїй заяві лише заперечує проти вимог позивача, у тому числі зазначає, що позивач не надав виписки по рахунку, інших первинних документів, які б свідчили про виникнення у відповідача за кредитним договором заборгованості, що суперечить дослідженому у ході розгляду справи платіжному дорученню № 75039261 від 2023/10/23, згідно якого ТОВ «Мілоан» перерахувало ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ) на зазначений в кредитному договорі картковий рахунок № НОМЕР_2 кошти в розмірі 5000,00 грн.

У той же час, самостійно відповідач не надала жодних доказів що відповідні кошти не були зараховані на її картковий рахунок, вказаний у Договорі, або доказів того, що вказаний картковий рахунок їй не належить, які б спростовували розрахунок позивача та його позовні вимоги, тобто доказів, які в розумінні ст. 76 ЦПК України мали б істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.287-288 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хорошівського районного суду Житомирської області від 08.05.2025 по цивільній справі № 276/430/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Суддя Д.О. Бобер