Справа № 355/1177/25
Провадження № 2-з/355/15/25
У Х В А Л А

07 липня 2025 року селище Баришівка

Суддя Баришівського районного суду Київської області Чехов С.І. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Баришівка заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся позивач ОСОБА_1 із заявою у якій просить встановити тимчасовий графік побачень для спілкування з його малолітнім сином ОСОБА_2 24.02.2021 року за наступними умовами: 2, 4 субота і неділя кожного місяця з 10 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. включно та зобов`язати матір дитини ОСОБА_3 , передавати малолітнього сина ОСОБА_2 його батьку ОСОБА_1 за місцем її проживання згідно визначеного судом часу спілкування.

Заяву обґрунтовано тим, що в провадженні Баришівського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: орган опіки та піклування, про усунення перешкод в спілкуванні з дитиною та встановлення порядку участі батька у вихованні дитини.

Відповідно до пред`явленого позову, його предметом є відновлення прав позивача як батька у спілкуванні та вихованні малолітнього сина ОСОБА_2 , та відповідно визначення батьку порядку участі у спілкуванні та вихованні сина.

В поданому позову позивач просить наступне:

1)Зобов`язати ОСОБА_3 , не чинити позивачу ОСОБА_1 , перешкоди у спілкуванні з сином ОСОБА_2 та у його вихованні;

2)Визначити ОСОБА_1 порядок участі у спілкуванні та вихованні малолітнього сина ОСОБА_2 , за місцем проживання батька без присутності матері встановивши наступний графік:

- перший, третій тижні щомісяця з п`ятниці після закінчення навчань/відвідування сином дошкільного навчального закладу садок, та/або загальноосвітнього навчального закладу, а також спортивних секцій і додаткових гуртків, тощо з обов`язковим урахуванням графіку занять і тренувань, в тому числі додаткових, які припадають на вказані дні, і до 19.00 год. неділі. За попереднім погодженням з матір`ю, батько може привозити сина в понеділок вранці одразу до навчальних закладів.

- щороку у літній період: перший та другий тиждень червня кожного календарного року, з 9.00 год. 15 липня до 20.00 години 15 серпня.

- щороку у період зимових канікул, починаючи з першого дня канікул з 9.00 год. згідно розкладу освітнього навчального процесу, з можливістю виїзду на відпочинок та оздоровлення сина поза межами місця проживання батька, з можливістю відвідування близьких родичів зі сторони батька (баби та діда, тощо), інших місць за бажанням дитини, з обов`язковим повідомленням матері про місце його перебування та зобов`язанням повернути сина за місцем проживання матері не пізніше 9.00.год 05 січня відповідно.

- щороку на наступний після дня народження день надавати батькові можливість забирати дитину для спільного святкування дня народження сина - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (з можливою участю інших осіб), а саме: ІНФОРМАЦІЯ_2 з 10.00 год. по 20.00 год.. За попереднім погодженням з матір`ю, батько особисто може приймати участь у святкуванні дня народження сина та привітати його за місцем їх проживання з матір`ю.

- батьку - ОСОБА_1 визначити право необмеженого спілкування з сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , особисто, засобами: телефонного, поштового, електронного та іншого способу зв`язку (Viber,Skype тошо):

- батьку - ОСОБА_1 визначити право відвідувати сина за місцем його проживання або лікування, у разі його хвороби, зокрема у разі, якщо це не припадає на день зустрічі з батьком.

01.07.2025 року на телефонний номер позивача у мережі «Телеграм» надійшло повідомлення від відповідачки ОСОБА_3 з погрозами про, які на його думку свідчать про її прямий намір затягувати розгляд справи і відкрито перешкоджати йому як батькові у спілкування з дитиною.

Позивач зазначає, що вік дитини лише 4 роки і спілкування з батьком на даний час є достатньо важливим, щоб дитина на рівні самоусвідомлення знала свого батька, і переховування дитини, відсутність особистого спілкування між дитиною і позивачем - її батьком матиме негативні наслідки, які можуть реально зашкодити або унеможливити в подальшому виконання рішення.

Відповідно до частин 1-2 статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи може вжити заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 150 ЦПК України, позов може бути забезпечений шляхом покладення на відповідача обов`язку вчинити певні дії, якщо спір виник із сімейних правовідносин.

При цьому частина 3 статті 150 ЦПК України передбачає, що заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позовними вимогами. Це означає, що суд, ухвалюючи рішення про застосування забезпечення позову, повинен оцінити, наскільки такі заходи відповідають заявленим вимогам та чи є вони необхідними для запобігання порушенню прав позивача на момент розгляду справи по суті.

Відповідно до частини 10 статті 150 ЦПК України, не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за своєю суттю є тотожними задоволенню позовних вимог, якщо при цьому спір ще не вирішено по суті.

Разом з тим, необхідно розрізняти заходи забезпечення позову та сам предмет спору. Якщо забезпечення позову спрямоване виключно на тимчасове врегулювання правовідносин між сторонами до моменту ухвалення остаточного рішення судом, то воно не може вважатися тотожним позовним вимогам, навіть якщо воно частково стосується тих самих питань.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року у справі № 914/1570/20 зазначено, що забезпечення позову є сукупністю процесуальних дій, спрямованих на гарантування виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог. Основною метою таких заходів є запобігання реальним ризикам утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому має бути доведена об`єктивна необхідність їх застосування та надані належні й допустимі докази на підтвердження такої необхідності.

Необхідно враховувати, що заходи забезпечення позову не дублюють позовні вимоги, а спрямовані на тимчасове врегулювання ситуації до моменту ухвалення остаточного рішення. Фактично, встановлення можливості для батька спілкуватися з дитиною під час розгляду справи є самостійним заходом, що не вирішує спір по суті, а лише гарантує дотримання прав дитини та батька до моменту ухвалення рішення судом.

Аналогічний підхід закріплено у практиці Європейського суду з прав людини, відповідно до якої контакт дитини з обома батьками має забезпечуватися навіть під час тривалого судового розгляду (справа "Крістіан Кетелін Унгуряну проти Румунії" від 4 вересня 2018 року). Суд підкреслив, що тривалий розгляд справ, пов`язаних із визначенням місця проживання дитини та графіка побачень, не повинен позбавляти одного з батьків можливості підтримувати відносини з дитиною.

Крім того, відповідно до статті 3 Конвенції ООН про права дитини, при розгляді всіх питань, що стосуються дітей, першочергова увага має приділятися саме їх найкращим інтересам.

У постанові Верховного Суду від 18 листопада 2020 року у справі № 127/31828/19 зазначено, що зустрічі одного з батьків із дитиною сприяють відновленню емоційного зв`язку та відповідають найкращим інтересам дитини.

Таким чином, забезпечення позову шляхом надання батькові можливості спілкуватися з дитиною до завершення судового розгляду є необхідним заходом. Його невжиття може призвести до ускладнення чи навіть унеможливлення виконання майбутнього рішення суду у зв`язку з втратою емоційного зв`язку між батьком і дитиною.

Таке рішення сприятиме збереженню емоційного зв`язку між дитиною та батьком, відповідатиме її найкращим інтересам та гарантуватиме можливість реалізації її права на спілкування з обома батьками під час судового процесу.

Керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову за позовом представника ОСОБА_1 , адвоката Кузьменка Валерія Олексійовича до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Баришівської селищної ради про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та встановлення порядку участі батька у вихованні дитини, задовольнити.

Встановити тимчасовий графік побачень для спілкування позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , з його малолітнім сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступним чином: 2,4 субота і неділя кожного місяця з 10.00 год. до 18.00 год. включно та зобов`язати матір дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , передавати малолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , його батьку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , за місцем її проживання згідно визначеного судом часу спілкування з моменту постановлення даної ухвали та до набрання рішенням у справі законної сили.

Копії ухвали направити учасникам справи для відома.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Баришівського районного суду С. І. Чехов