Провадження №2-з/752/141/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2025 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за їх позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, нарахованих на суму заборгованості 3% річних та інфляційні втрати,-

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, нарахованих на суму заборгованості 3% річних та інфляційних втрат.

Адвокат Кузнецов Ілля Сергійович в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 за допомогою модуля Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» звернувся до суду із заявою про забезпечення вищезазначеної позовної заяви.

Розглянувши заяву, суд встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків.

Частиною 1 ст. 149 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 6 ст. 151 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Позивачі при зверненні до суду не додали до заяви про забезпечення позовну документ, що підтверджує сплату судового збору у відповідному розмірі, однак подали клопотання про звільнення їх від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору, у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 є пенсіонером і протягом 2024 року отримував тільки пенсію, що всього складає 45973, 34 грн., інших доходів і заробітків він не має, адже є непрацездатною особою, а тому розмір судового збору у розмірі 6056 грн. є більше ніж 5% від його річного доходу за попередній календарний рік.

ОСОБА_2 є боржником по відкритим 19 виконавчим провадженням на загальні суми боргів більше 100000 грн., через що його єдиний рахунок в АТ КБ «Приватбанк» знаходиться під арештом і на ньому відсутні гроші для оплати судового збору. Також він з 2018 року не мав ніяких доходів, а тому розмір судового збору у розмірі 6056 грн. є більше ніж 5% від його річного доходу за попередній календарний рік.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При зверненні до суду з вимогою про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору, особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження обставин, які слугують підставами, передбаченими чинним законодавством, для задоволення такого роду клопотань. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового забору, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати належні, допустимі та достатні докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року).

Суд відмовляє в задоволенні клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звільнення їх від сплати судового збору за подання позовної заяви та відстрочення сплати судового збору не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, оскільки останніми не надано до суду достатніх доказів відсутності доходу за попередній рік, а надані позивачами виписка про розмір виплаченої пенсії та інформація про відкритті виконавчі провадження, судом не беруться до уваги, оскільки вони не можуть свідчити про те, що позивачі не мають інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб - зокрема для сплати судового збору (вклади, нерухоме та рухоме майно з якого отримується дохід, компенсації, сукупний дохід родини, тощо), та не відображають відомості про об`єктивний матеріальний стан позивачів станом на дату подання позову, оскільки останні можуть мати і інші джерела доходу.

При цьому, пред`явлені позивачами вимоги не пов`язані із захистом соціальних, трудових, сімейних, житлових прав чи відшкодування шкоди здоров`ю. Позивачі не відносяться до осіб, коло яких визначено пунктом другим частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», а тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотання позивачів та звільнення їх від сплати судового збору.

Також суд звертає увагу, що позивачі скористалася своїм правом на правничу допомогу та уклали договір з адвокатом, доказів, що останні скористалися своїм правом на отримання безоплатної правничої допомоги, матеріали справи не містять, що в певній мірі дає підстави стверджувати, що позивачі мають грошові кошти для оплати судових витрат, в тому числі і судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до ч. 10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, приходжу до висновку, що вона не відповідає вимогам ч. 1 ст. 151 ЦПК України, оскільки позивачами до заяви не доданий документ на підтвердження сплати судового збору.

За таких обставин, приходжу до висновку про повернення заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст. 149-153, 258, 260-261, 353-354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання про звільнення заявників від сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позовної заяви.

Повернути ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заяву про забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена 07.07.2025.

Суддя Ж. І. Кордюкова