Справа № 944/3235/25
Провадження №2-зз/944/7/25
26.06.2025 року м.Яворів
Суддя Яворівського районного суду Львівської області Кондратьєва Н.А., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 2-1549, -
25.06.2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просить скасувати заходи забезпечення позову, вжиті на підставі ухвали Яворівського районного суду Львівської області від 28.09.2007 року у цивільній справі № 2-1549, а саме зняти арешт з домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , покликаючись на те, що він є спадкоємцем на майно його матері .
Вивчивши заяву про скасування заходів забезпечення позову та ознайомившись із матеріалами до неї, суд дійшов висновку, що така підлягає поверненню без розгляду з огляду на таке.
Згідно ч.1 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.
Оскільки цивільним процесуальним законодавством України не передбачені вимоги до змісту і форми клопотання учасника справи про скасування заходів забезпечення позову, тому найбільш спорідненими нормами, які можна застосувати до вимог щодо змісту і форми даного клопотання, є норми ст. 151 ЦПК України, якими встановлені вимоги до заяви про забезпечення позову.
Так, п.п.1, 2 ч. 1 ст. 151 ЦПК України визначено, що заява про забезпечення позову повинна містити найменування суду, до якого подається заява, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Крім того, згідно ч. 11 ст. 158 ЦПК України примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.
Отже, з аналізу змісту ст. 158 ЦПК України вбачається, що у клопотанні про скасування заходів забезпечення позову необхідно зазначати учасників справи та всіх осіб, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, адже скасування заходів може призвести до істотного порушення прав та охоронюваних законом інтересів учасників справи та інших осіб, яких вони стосуються.
У поданій ОСОБА_1 заяві про скасування заходів забезпечення позову зазначені лише не повні дані щодо нього як заявника та заява не містить даних сторін справи, в ході якої були вжиті заходи забезпечення позову.
Суд звертає увагу на те, що нормою частини першої статті 158 ЦПК України передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням саме учасника справи.
Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору.
Забезпечувальні заходи скасовуються судом шляхом постановлення процесуального рішення - ухвали. Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.
Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.
Питання, пов`язані із забезпеченням позову, зміною виду чи їх скасуванням вирішуються у порядку, передбаченому ЦПК України, і не можуть бути предметом розгляду в іншому провадженні.
Водночас за приписами частини першої статті 158 ЦПК України із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно) може звернутися виключно учасник справи.
Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05 червня 2024 року у справі № 727/3071/23.
Згідно доповідної записки старшого секретаря Яворівського районного суду Львівської області від 25.06.2025 року, цивільна справа №2-1549 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розподіл майна невиправно пошкоджена в результаті пожежі 11.03.2014 року в приміщенні Яворівського районного суду Львівської області.
У даному випадку, як стверджує заявник, він є спадкоємцем на майно після смерті матері ОСОБА_4 , однак з наданих суду документів неможливо встановити чи був заявник або спадкодавець учасником справи № 2-1549.
Верховний Суд у своїй постанові по № 727/3071/23 від 05 червня 2024 року висловив позицію, згідно якої із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно) може звернутися виключно учасник справи. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутися до суду з позовом про зняття з нього арешту. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 , як особа, яка не є учасником справи в межах якої вирішувалось питання застосування заходів забезпечення позову, позбавлений можливості звертатися до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, оскільки для нього чинним законодавством передбачено інший спосіб судового захисту, а саме шляхом звернення до суду із позовом про зняття арешту з майна, відтак подана ним заява про скасування заходів забезпечення позову підлягає поверненню заявнику без розгляду.
Керуючись ст. 158 ЦПК України, суддя, -
п о с т а н о в и в:
Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 2-1549 повернути заявнику без розгляду.
Повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Львівського апеляційного суду.

Суддя Наталія КОНДРАТЬЄВА