Справа №534/85/24
Провадження №2/534/39/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 липня 2025 року м. Горішні Плавні

Горішньоплавнівський міський суд Полтавської області в складі головуючого судді Морозова В.Ю., за участю секретаря судового засідання Хвіст Т.В., прокурора Хомлюк О.В., представника відповідача адвоката Ульянова Р.А.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Ульянова Руслана Анатолійовича, про залишення позовної заяви без руху у цивільній справі за позовом заступника керівника Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави до Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області, ОСОБА_1 , третя особа дитячо-юнацька спортивна школа №3 м. Горішні Плавні про застосування наслідків нікчемності правочину,

у с т а н о в и в :

Заступник керівника Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської областів інтересах держави звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому прохає поновити строк позовної давності. Витребувати у ОСОБА_1 на користь територіальної громади м. Горішні Плавні в особі Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області частину адміністративної будівлі яхт-клубу розташованої за адресою: АДРЕСА_1 площею 181,3 м2. Розірвати договір оренди землі №47/17 від 07.11.2017 укладений між Горішньоплавнівською міською радою та ОСОБА_1 , щодо земельної ділянки з кадастровим номером :50:027:0482, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 площею 0,0634 га. Зобов`язати ОСОБА_1 повернути на користь територіальної громади м. Горішні Плавні в особі Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області земельну ділянку з кадастровим номером :50:027:0482, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 площею 0,0634 га, шляхом підписання акту приймання-передачі. Стягнути пропорційно з Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області та ОСОБА_1 на користь Полтавської обласної прокуратури кошти витрачені на сплату судового збору при здійсненні представництва інтересів держави в суді у розмірі 11 610 грн 22 коп.

Вимога про поновлення строку позовної давності для подання позову до суду обґрунтована тим, що перебігом позовної давності розпочався з моменту поділу майна між Горішньоплавнівською міською радою та ОСОБА_1 та укладанням договору про поділ нерухомого майна розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та 6А, №3177 від 13.09.2018. Прокурору про укладення нікчемного правочину стало відомо після реєстрації кримінального провадження, внесеного до ЄРДР №0000723 від 14.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України, за фактом неналежного виконання службовою особою Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області своїх службових обов`язків, внаслідок яких частина земельної ділянки розташована за адресою: АДРЕСА_1 була використана неналежним чином.

Отже, позовні вимоги прокурора фактично направлені на повернення спірної ділянки Горішньоплавнівській територіальній громаді.

Ухвалою суду від 26.02.2024 задоволено клопотання заступника керівника Кременчуцької окружної прокуратури про визнання поважними причини пропуску строку позовної давності. Поновлено процесуальний строк звернення до суду. Позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

01.07.2025 представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Ульяновим Русланом Анатолійовичем через систему «Електронний суд» подано клопотання, про залишення позовної заяви без руху.

Клопотання вмотивоване з посиланням на законодавство та судову практику, серед іншого тим, що прокурор заявив позов про витребування з володіння ОСОБА_2 нерухомого майна - частини адміністративної будівлі яхт-клубу по АДРЕСА_1 .

Законом України "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача" було внесено зміни, зокрема, до ст. ст.261, 388, 390, 391 ЦК України. Вказаний Закон набрав чинності 09 квітня 2025 року.

У відповідності до Прикінцевих та перехідних положень вищевказаного Закону, положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Також представник відповідача зазначає, що з метою усунення недоліків позовної заяви прокурору слід зазначити ціну позову (позовної вимоги майнового характеру), виходячи із вартості спірного майна, яка визначена в порядку, встановленому Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" та внести на депозит суду суму вартості цього майна, яка визначена в порядку, встановленому Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

02.07.2025 прокурором через систему «Електронний суд» додаткові пояснення по справі, в яких, серед іншого, прокурор просить суд заяву представника відповідача про залишення заяви без руху залишити без задоволення.

02.07.2025 у судовому засіданні представник відповідача клопотання підтримав, надав пояснення та просив його задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні заперечувала проти клопотання представника відповідача та просила його залишити без задоволення.

Суд, з`ясувавши думку учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи в контексті поданого клопотання, дійшов до висновку залишити позовну заяву без руху з наступних підстав.

За змістом статей 15 і 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист її особистого немайнового або майнового права чи інтересу у суді.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц, від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-ц.

Під способами захисту суб`єктивних земельних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц).

Серед способів захисту речових прав цивільне законодавство виокремлює, зокрема, витребування майна з чужого незаконного володіння (стаття 387 Цивільного кодексу України) й усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном (стаття 391 Цивільного кодексу України, частина друга статті 52 Земельного кодексу України). Вказані способи захисту можна реалізувати шляхом подання віндикаційного та негаторного позовів.

Предметом віндикаційного позову є вимога власника, який не є володільцем індивідуально визначеного майна, до особи, яка заволоділа цим майном, про повернення його з чужого незаконного володіння. Негаторний позов - це позов власника, який є володільцем майна, до будь-якої особи про усунення перешкод, які ця особа створює у користуванні чи розпорядженні відповідним майном. Позивач за негаторним позовом вправі вимагати усунути існуючі перешкоди чи зобов`язати відповідача утриматися від вчинення дій, що можуть призвести до виникнення таких перешкод. Означений спосіб захисту спрямований на усунення порушень прав власника, які не пов`язані з позбавленням його володіння майном.

З огляду на наведені визначення, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 04.07.2018 у справі № 653/1096/16-ц виснувала, що визначальним критерієм для розмежування віндикаційного й негаторного позовів є наявність або відсутність в особи права володіння майном на момент звернення з позовом до суду.

Таким чином, при вирішенні спору суд в межах своїх процесуальних повноважень та в межах позовних вимог встановлює зміст (правову природу, права та обов`язки ін.) правовідносин сторін, які випливають із встановлених обставин, та визначає правову норму, яка підлягає застосуванню до цих правовідносин. Законодавець указує саме на "норму права", що є значно конкретизованим, аніж закон.

Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.06.2021 у справі № 904/5726/19.

Зважаючи на викладене, суд вважає за необхідне попередньо встановити дійсну мету заявленого прокурором позову.

У постанові від 04.07.2018 у справі № 653/1096/16-ц Велика Палата Верховного Суду зазначила, що для цілей визначення наявності в особи права володіння нерухомим майном має бути застосовано принцип реєстраційного підтвердження володіння, який полягає в тому, що особа, яка зареєструвала право власності на об`єкт нерухомості, набуває щодо нього всі повноваження власника, визначені в частині першій статті 317 Цивільного кодексу України, зокрема набуває й право володіння.

Так, враховуючи специфіку речей в обороті, володіння рухомими та нерухомими речами відрізняється: якщо для володіння першими важливо встановити факт їх фізичного утримання, то володіння другими може бути підтверджене, зокрема, фактом державної реєстрації права власності на це майно у встановленому законом порядку.

Згідно з частиною четвертою статті 334 Цивільного кодексу України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Тобто, особа, яка зареєструвала право власності на об`єкт нерухомості, набуває щодо нього повноваження власника, зокрема набуває і право володіння.

Метою позову про витребування майна з чужого володіння (незалежно від того, на підставі приписів яких із указаних статей Цивільного кодексу України цю вимогу заявив позивач) є забезпечення введення позивача у володіння майном, якого він був незаконно позбавлений. Так, у випадку нерухомого майна означене введення полягає у внесенні запису про державну реєстрацію за позивачем права власності на таке майно (близькі за змістом висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі № 653/1096/16-ц, від 07.11.2018 у справах № 488/5027/14-ц та № 488/6211/14-ц, від 14.11.2018 у справі № 183/1617/16, від 28.11.2018 у справі № 504/2864/13-ц, від 30.06.2020 у справі № 19/028-10/13, від 16.02.2021 у справі № 910/2861/18, від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц , від 14.12.2021 у справі № 344/16879/15-ц).

Водночас, позивачем у цій справі є саме прокурор, який не є і не був власником спірного майна, а тому просить зобов`язати відповідача-2 повернути майно первісному власнику, оскільки пряма вимога про витребування майна може бути заявлена виключно його власником.

Суд вважає, що зобов`язання відповідача-2 повернути спірне нерухоме майно підміняє собою недоступну прокуророві вимогу про витребування майна з незаконного володіння, оскільки також передбачає вилучення такого майна з володіння теперішнього власника та володільця та передачу у володіння Горішньоплавнівській територіальній громаді.

Відтак, зі змісту позовної заяви вбачається, що спір у цій справі є майновим і прямо пов`язаний з вилученням з власності та володіння приватної особи нерухомого майна, яке набуто нею у власність на підставі рішень органу місцевого самоврядування, що згодом було визнано та підтверджено державою шляхом проведення державної реєстрації. Тобто метою звернення до суду з цим позовом є захист прав територіальної громади саме шляхом вилучення майна у добросовісного набувача.

09.04.2025 набрав чинності Закон України № 4292-IX "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача" (далі - Закон № 4292-ІХ).

Так, Законом № 4292-ІХ доповнено статтю 390 Цивільного кодексу України частиною п`ятою наступного змісту:

"Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України "Про приватизацію державного житлового фонду".

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви".

Статтю 391 Цивільного кодексу України доповнено частиною 2 наступного змісту:

"Якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу".

При цьому, Прикінцевими та перехідними положеннями Закону №4292-ІХ передбачено, що положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо:

нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом;

нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Таким чином, держава регламентувала порядок звернення органів державної влади, органів місцевого самоврядування та прокурорів до суду з позовами, направленими на вилучення майна з приватної власності інших осіб, шляхом визначення спеціального порядку звернення, що включає забезпечення прав відповідача через внесення депозиту у розмірі вартості майна, який буде спрямований на відшкодування вартості майна в разі задоволення позову.

Оскільки з наявних у матеріалах позовної заяви доказів неможливо встановити вартість спірного майна станом на дату подання позову, з метою визначення ціни позову, й відповідно, суми судового збору (за майнову вимогу) та суми депозиту, який має бути внесений прокурором, суд вважає за необхідне зобов`язати прокурора надати оцінку (експертно-грошову оцінку земельної ділянки) спірних земельних ділянок, здійснену в порядку, визначеному законом, чинну на дату подання позовної заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відтак прокурору необхідно, з урахуванням наданої оцінки (експертно-грошової оцінки земельної ділянки) спірної земельної ділянки, здійсненої в порядку, визначеному законом, чинної на дату подання позовної заяви, здійснити доплату судового збору, відповідно до визначеної ціни позову.

Суд вважає за необхідне залишити зазначену позовну заяву без руху та надати прокурору строк для усунення допущених недоліків.

Згідно із ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

п о с т а н о в и в :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Ульянова Руслана Анатолійовича, про залишення позовної заяви без руху задовольнити.

Позов заступника керівника Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави до Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області, ОСОБА_1 , третя особа дитячо-юнацька спортивна школа №3 м. Горішні Плавні про застосування наслідків нікчемності правочину залишити без руху.

Встановити прокурору строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

Встановити прокурору спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

-надання суду оцінку спірного майна, а саме частини адміністративної будівлі по АДРЕСА_1 площею 181.3 квадратних метри, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 102, здійснену в порядку, визначеному Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", визначену на дату подання позовної заяви - січень 2024 року;

-зазначення ціни позову у відповідності до отриманого звіту станом на січень 2024 року;

-надання суду документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості частини адміністративної будівлі по АДРЕСА_1 площею 181.3 квадратних метри, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 102, відповідно до звіту про його оцінку на дату подання позову в разі необхідності.

Роз`яснити прокурору, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

Копію ухвали направити (надати) прокурору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, і оскарженню не підлягає.

Суддя В`ячеслав МОРОЗОВ

Повний текст ухвали виготовлено 04.07.2025.