Справа № 177/474/24
Провадження № 2-п/177/10/25
У Х В А Л А

Іменем України

10.07.2025 Криворізький районний суд Дніпропетровської області складі:

головуючого судді Лященко В.В.

за участю: секретаря судового засідання Антонінок А.Д.

представника відповідача Бондаренка Є.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кривому Розі Дніпропетровської області заяву відповідача ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Бондаренко Євген Володимирович про перегляд заочного рішення від 08.04.2025 по справі №177/474/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 по стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» звернулося до Криворізького районного суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_1 в якому просить суд стягнути заборгованість за кредитним договором у розмірі 93495, 66 грн. Крім того, позивач просив суд покласти на відповідача витрати по сплаті судового збору.

Заочним рішенням Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 08.04.2024 у справі №177/474/24 стягнуто з ОСОБА_1 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» заборгованість у розмірі 93495, 66 грн. та витрати по сплаті судового збору.

30.06.2025 року до Криворізького районного суду Дніпропетровської області надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 08.04.2024 у справі № 177/474/24.

Розгляд вищевказаної заяви призначено на 10.07.2025 року.

У судовому засіданні представник відповідача просив суд визнати поважними причини неподання відповідачем відзиву на позовну заяву і його неявку в судове засідання з розгляду цієї справи посилаючись на те, що судову кореспонденцію він не отримував. Про ухвалене рішення дізнався 13.06.2025 року від представника, який отримав копію рішення в суді. Факт отримання копії рішення засобами поштового зв`язку заперечував, підпис в рекомендованому повідомленні не його. Разом з цим, просив суд скасувати заочне рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 08.04.2024 у справі № 177/474/24.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи та заяву про перегляд заочного рішення, суд зазначає наступне.

Заочним розглядом справи є специфічна процедура розгляду цивільної справи та її вирішення за відсутності відповідача.

Умовами проведення заочного розгляду справи є: 1) належне повідомлення відповідача про дату, час і місце судового засідання; 2) нез`явлення відповідача у судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) неподання відповідачем відзиву на позовну заяву та 4) відсутність заперечень позивача проти такого вирішення справи. Лише в разі одночасного існування всіх перелічених умов суд може ухвалити заочне рішення в справі (частина перша статті 280 ЦПК України).

Водночас суть та мета заочного розгляду справи, які полягають у своєчасному та ефективному вирішенні спору, не відрізняються від тих же складових загального позовного провадження. Наведене пояснюється тим, що питання проведення заочного розгляду справи виникає вже на стадії судового розгляду під час судового засідання у справах позовного провадження. Тобто за наявності передбачених законом умов фактично відбувається перехід із загального позовного провадження до заочного розгляду справи.

У доктрині цивільного процесуального права вважається, що, з одного боку, заочне провадження є додатковою гарантією для позивача від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу та дотримання судами строків розгляду справи.

З іншого боку, відповідачу частиною першою статті 284 ЦПК України гарантується право на перегляд заочного рішення за його письмовою заявою за «спрощеною процедурою», тобто тим самим судом.

Законодавець передбачив, що заочне рішення підлягає скасуванню судом першої інстанції, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (частина перша статті 288 ЦПК України).

Використання законодавцем в конструкції ст. 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Ухвалою від 07.03.2024 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі № 177/474/24, розгляд справи вирішив здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання призначив на 08.04.2024 року.

Згідно з ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

З матеріалів справи вбачається, що згідно відомостей про зареєстроване місце проживання на час розгляду справи відповідач ОСОБА_1 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

На виконання вищевказаних вимог закону суд, з метою належного повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи, направив судові повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідача - АДРЕСА_1 (а.с. 36).

Відповідач у судове засідання 08.04.2024 року не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином шляхом направлення за адресою реєстрації його місця проживання: судової повістки, яка повернута на адресу суду органом поштового зв`язку з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно з п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

До повноважень суду не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «адресат вибув», «адресат відсутній» і т. п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному випадку, суду.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 15.12.2021 у справі № 194/1422/19, від 23.09.2021 у справі № 757/56776/20-ц.

У постанові Верховного Суду від 10.05.2023 у справі № 755/17944/18 зазначено, що довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Таким чином, доводи відповідача про те, що він не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи суд до уваги не приймає.

При цьому, в заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання відповідача на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є фактично незгодою з винесеним рішенням по суті.

Оскільки заочне рішення може бути скасовано лише за сукупної наявності двох умов: поважної неявки у судове засідання відповідача та істотність доказів для правильного вирішення справи, тоді як у заяві відповідач не посилається на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, підстави для перегляду заочного рішення відсутні.

При цьому суд не бере до уваги доводи відповідача щодо неотримання ним особисто копії рішення, оскільки заочне рішення у даній справі було ухвалено 08.04.2025 року та 25.04.2025 надіслано відповідачеві (а.с. 44), копія рішення надійшла за адресою його місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку та вручено особисто «Ковтун» 24.05.2024, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 46).

За таких обставин, суд залишає подану відповідачем заяву про перегляд заочного рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 08.04.2025 по справі №177/474/24 без задоволення.

Керуючись ст.ст. 260, 284, 287, 288 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву відповідача ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Бондаренко Євген Володимирович про перегляд заочного рішення від 08.04.2025 по справі №177/474/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 по стягнення заборгованості за кредитним договором- залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 11.07.2025.

Суддя В.В.Лященко