Справа № 185/6046/25
Провадження № 2/185/5276/25
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

14 липня 2025 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Головіна В.О. з участю секретаря судового засідання Преображенської К.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди

В С Т А Н О В И В

29.05.2025 року позивач звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди.

Позиція позивача

Позивач посилається на те, що він працював на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», внаслідок роботи на підприємстві він втратив професійну працездатність.

Позивач просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я 400 000.00 грн.

Ухвалою від 03.06.2025 року відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Заяви та клопотання відповідача

Відповідач звернувся до суду з відзивом на позовну заяву у якому просив суду задоволенні позову відмовити, зобов`язати позивача надати заяву свідка по суті поставлених питань порядку та строк встановлений частиною 3 статті 93 ЦПК України.

Вирішуючи зазначені клопотання суд зазначає наступне.

Суд вважає, що клопотання задоволенню не підлягають. Так, відповідно до ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання, або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Позивачем додані до позовної заяви письмові докази, що підтверджують обставини, на які він посилається у позовній заяві, а саме його роботу на підприємстві відповідача у шкідливих умовах, встановлення йому висновком МСЕК втрати професійної працездатності внаслідок виробничої травми та інші.

Суд вважає, що на підставі вказаних документів можливо встановити всі обставини по справі та ухвалити судове рішення.

Фактичні обставини, встановлені судом

ОСОБА_1 працюючи з 14.05.2001р. по 21.05.2001р. - учнем гірника підземного дільниці з ремонту гірничих виробок (дільниці ремонтно - відновлювальних робіт), з 19.06.2001р. по 16.07.2001р. учнем гірника підземного дільниці з ремонту гірничих виробок (дільниці ремонтно - відновлювальних робіт), з 16.07.2001р. по 30.09.2002р. гірником підземним дільниці з ремонту гірничих виробом (дільниці ремонтно - відновлювальних робіт), з 24.10.2002р. по 24.11.2003р. - учнем гірника з ремонту гірничих виробок, гірник з ремонту гірничим виробок, з 24.11.2003р. по 18.04.2005р. гірником з ремонту гірничих виробок дільниці з видобутку вугілля, з 28.05.2005р. по 19.06.2017р. - учнем гірника очисного забою, гірником очисного забою дільниці з видобутку вугілля ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ім. ГЕРОЇВ КОСМОСУ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» ш. ім. Героїв космосу, ВАТ «Державної холдингової компанії "Павлоградвугілля"», ВАТ «ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», ПАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛ? ЛЯ» правонаступником яких є ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» (далі Відповідач) тобто протягом 16 років і 08 місяців - здійснював трудову діяльність у шкідливих умовах, що підтверджується актом розслідування причин хронічного професійного захворювання (отруєння) від 23.09.2018р. форми П-4 (далі Акт форми П-4), та трудовою книжкою Позивача. 2. У зв`язку з шкідливими умовами праці Позивач з вини Відповідача отримав наступні хронічні професійні захворювання за діагнозами (п. 14 Акту форми П-4): - 1. Хронічне обструктивне захворювання легень першої-другої стадії (пиловий бронхіт першої- другої стадії, емфізема легень першої-другої стадії), група «В». Легенева недостатність першого-другого ступеня. Код J 44, J 43.8 2. Радикулопатія попереково-крижова справа L4-S1 та шийна С6-С7 справа, з помірними статико-динамічними порушеннями, з больовим і периферичним нейросудинним синдромами, з нейродистрофічними проявами у вигляді остеоартрозу у поєднанні з періартрозами колінних та ліктьових (ПФ першого-другого ступеня) суглобів, двосторонній плечолопатковий періартроз (ПФ другого ступеня). Код М54.1, Код M17-М19. 3. Нейросенсорна приглухуватість першого ступеня (з легким зниженням слуху). Код Н90.3 Відповідно до п.16 Акту форми П-4, хронічні професійні захворювання виникли у Позивача за наступних обставин: тривала дія шкідливих факторів виробничого середовища та трудового процесу на організм робочого. недосконалість технології, механізмів, робочого інструменту.

Згідно з п. 17 Акту форми П-4, причинами виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у Позивача є наступні фактори: Хімічні фактори: вміст пилу з вмістом SiO? кристалічного до 10% в повітрі робочої зони в 34 рази перевищує ГДК (фактичне значення 135,85 мг/м? при допустимому - 4 мг/м?) по ГОСТ 12.1.005-88 "Общие санитарно-гигиенические требования к воздуху рабочей зоны". Важкість праці: перебування у вимушеній робочій позі (на колінах) 93% змінного часу (при допустимих до 10%); фізичне динамічне навантаження при регіональному навантаженні з переважною участю м`язів рук та плечового суглоба становило 26577 кг·м (при допустимому 13000 кг·м); маса вантажу, що постійно піднімається та переміщується вручну 50 кг (при допустимій до 30 кг). Фізичні фактори: еквівалентний рівень шуму перевищує нормативний на 14 дБА (фактичне значення 94 дБА при допустимому - 80 дБА) по ДСН 3.3.6.037-99; відносна вологість повітря 90,7% (при допустимому 75%) по ДСП 3.3.1.095-2002. Пунктом 12 Акту форми П-4 зроблено висновок про наявність шкідливих умов праці: згідно з Державними санітарними нормами та правилами «Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу», затвердженими Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.04.2014 № 248, оцінка умов праці гірника очисного забою дільниці з видобутку вугілля ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ імені ГЕРОЇВ КОСМОСУ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» ОСОБА_1 віднесена: - по вмісту в повітрі робочої зони хімічних речовин - до 3 класу 4 ступеня «Шкідливі»; - по рівню шумового навантаження - до 3 класу 2 ступеня «Шкідливі»; - по рівню локальної вібрації - до 2 класу «Допустимі»; - за показниками мікроклімату - до 3 класу 1 ступеня «Шкідливі»; - за показниками освітлення - до 3 класу 2 ступеня «Шкідливі»; - за показниками важкості праці - до 3 класу 3 ступеня «Шкідливі»; - за показниками напруженості праці - до 3 класу 2 ступеня «Шкідливі»; загальна оцінка - до 3 класу 4 ступеня «Шкідливі».

27.06.2018р. у зв`язку із отриманням хронічних професійних захворювань Позивач первинно пройшов огляд МСЕК, де йому було встановлено ступінь втрати працездатності у розмірі 40%, крім того Позивачу з вини Відповідача встановлено ІІІ групу інвалідності, встановлено необхідність санітарнокурортного лікування, що підтверджується копією довідки про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках, потреби у наданні медичної та соціальної допомоги серії 12 ААА від 27.06.2018.

19.06.2019 у зв`язку із отриманням хронічних професійних захворювань Позивач повторно пройшов огляд МСЕК, де йому було встановлено ступінь втрати працездатності у розмірі 60% БЕЗСТРОКОВО, крім того Позивачу з вини Відповідача встановлено ІІІ групу інвалідності БЕЗСТРОКОВО, встановлено необхідність санітарно-курортного лікування, що підтверджується копією довідки про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках, потреби у наданні медичної та соціальної допомоги серії 12ААА №056783, та довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААБ №226743. Крім того у зв`язку з отриманням ушкодження здоров`я з вини Відповідача - Позивачу постійно доводиться перебувати на стаціонарному лікуванні, що підтверджується зокрема виписними епікризами.

У зв`язку з отриманням хронічних професійних захворювань порушено та порушуються нормальні життєві зв`язки Позивача, останній позбавлений можливості реалізовувати свої звички та бажання, він постійно відчуває кашель з виділенням незначної кількості в?язкого, важко відокремлюваного слизово-гнійного мокротиння, біль в грудній клітині під час кашлю, епізоди ускладненого дихання 1-2 рази протягом доби, відчуття нестачі повітря, задишку при незначному фізичному навантаженні та ході, хрипи в грудній клітині, підвищення температури тіла, біль та обмеження рухів у плечових, ліктьових і колінних суглобах, загальну слабкість, Документ сформований в системі «Електронний суд» 29.05.2025 7 пітливість, швидку стомлюваність, стійкий біль в попереково-крижовому відділі хребта, ниючий біль в шийному відділі хребта, з іррадіацією болю від попереку в праву ногу по боковій поверхні до гомілок, від шиї біль іррадіює в ділянку плечового поясу та праву руку, судоми в литкових м?язах, оніміння пальців стоп та кистей, набряки та легке почервоніння в колінних суглобах, ускладнення ходи, давлючий головний біль. Посилення болю в суглобах та попереку висловлює після незначних навантажень та тривалій ходьбі Наявність даних негативних явищ в житті Позивача свідчить про постійне перенесення Позивачем больових відчуттів та про необхідність проходження лікування, а також вказує на відсутність у Позивача можливості в достатній мірі реалізовувати свої звички та бажання, що в свою чергу, призводить до зниження якості життя Позивача та зменшення благ, які Позивач мав до моменту професійного захворювання та втрати професійної працездатності.

Тривалий процес лікування позбавляв Позивача можливості вести повноцінний спосіб життя. З моменту отримання хронічних професійних захворювань, Позивач постійно відчуває фізичні страждання та біль, обґрунтовані важкістю самопочуття та особливостями лікування. Позивач, внаслідок отриманого хронічного професійного захворювання, що супроводжується значною втратою працездатності, систематичною необхідністю отримання медичної допомоги, постійно відчуває психологічний дискомфорт, порушення душевної рівноваги, вираженої у почуттях розпачу, тривоги, дратівливості, у почуттях страху, поганому сні на фоні сильних больових відчуттів. Все це постійно і негативно позначилося та позначається сьогодні на душевному та фізичному станах Позивача, який в тому числі не має можливості приділяти належну увагу своїй родині. Крім того соціальний аспект поняття непрацездатності свідчить про нездатність, в даному випадку, Позивача, матеріально забезпечити себе та членів своєї сім`ї на рівні, визначеному достатнім для проживання людини в Державі, що також завдає моральних страждань Позивачу.

Норми права, які застосував суд

Згідно статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, а утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до частини другої статті 153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Стаття 173 КЗпП України закріплює за потерпілим право на відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків.

Частиною першої статті 237-1 КЗпП України передбачено відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі порушення його законних прав, що призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у тому числі у фізичному болю та стражданнях, яких зазнала особа у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я.

Відповідно до ч. 1 ст. 168 ЦК України моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів.

Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених законом.

Право на відшкодування шкоди настає з дня встановлення потерпілому МСЕК стійкої втрати професійної працездатності. Таким чином, і право на відшкодування моральної шкоди виникає в потерпілого з дня встановлення МСЕК стійкої втрати професійної працездатності. Така позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2019 у справі №210/3177/17.

У відповідності до статті 4 Закону України Про охорону праці державна політика в області охорони праці, базується; зокрема, на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці, соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які постраждали від нещасних випадків на виробництві і професійних захворювань.

У пункті 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди роз`яснено, що відповідно до статті 237-1 КЗпП України за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності.

Крім того, згідно рішення Конституційного Суду України від 27 січня 2004 року, моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві чи професійного захворювання полягає, зокрема, у фізичному болю, фізичних та душевних стражданнях, яких він зазнає у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Ушкодження здоров`я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов`язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності спричиняють йому моральні та фізичні страждання.

В даному випадку втрата працездатності пов`язана з виконанням робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, тому відповідальність по відшкодуванню моральної шкоди покладається на роботодавця (підприємство). Ушкодження здоров`я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов`язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності спричинюють йому моральні та фізичні страждання. Надані позивачем докази повною мірою вказують, що ушкодження здоров`я відбулося при виконанні ним трудових обов`язків, що у свою чергу призвело як до фізичних, так і до моральних страждань. Втрата працездатності призвела до обмеження його можливості вести активний спосіб життя, вільно спілкуватися, внаслідок чого останній змушений прикладати додаткові зусилля для організації свого життя.

Суд не може погодитись із запереченнями відповідача, який вважає не доведеним, як сам факт втрати працездатності так і факт заподіяння моральної шкоди так як не надано відповідних медичних документів та не встановлено зміни у психічному стані, оскільки згідно п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року "Про судову практику по справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" роз`яснено, що моральна шкода може складатися зокрема з моральних переживань у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного способу життя, при настанні інших негативних наслідків, що має місце в цьому випадку, тому що всі зазначені обставини в позивача наступили саме у результаті втрати професійної працездатності, внаслідок професійних захворювань.

Соціальний аспект поняття непрацездатності свідчить про нездатність, в даному випадку, позивача, матеріально забезпечити себе та членів своєї сім`ї на рівні, визначеному достатнім для проживання людини (прожиткового мінімуму) в державі, що також завдає моральних страждань позивачу.

У статті 16 Конвенції Міжнародної організації праці від 22 червня 1981 року №155 передбачено, що від роботодавців повинно вимагатися настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, забезпечення безпечності робочих місць, механізмів, обладнання та процесів, які перебувають під їхнім контролем, і відсутності загрози здоров`ю з їхнього боку. Від роботодавців повинно вимагатися настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, забезпечення відсутності загрози здоров`ю з боку хімічних, фізичних та біологічних речовин й агентів, які перебувають під їхнім контролем, тоді, коли вжито відповідних захисних заходів. Від роботодавців повинно вимагатися надавати у випадках, коли це є необхідним, відповідні захисні одяг і засоби для недопущення настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, загрози виникнення нещасних випадків або шкідливих наслідків для здоров`я.

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року).

З врахуванням викладеного, суд вважає законними та обґрунтованими вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди, так як внаслідок отриманого професійного захворювання на виробництві останньому заподіяні фізичний біль і душевні страждання. Ушкодження здоров`я призвело до порушення його особистих немайнових прав, таких як, право на охорону здоров`я, на безпечну працю. Все це призвело до порушення його звичного образу життя та вимагає від позивача додаткових зусиль для організації свого життя, що належним чином має бути компенсовано.

Інші доводи відповідача фактично зводяться до суб`єктивної оцінки доказів та не можуть бути підставами для відмови у задоволенні позову.

На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Суму моральної шкоди суд оцінює у розмірі 80 000.00 грн.

Згідно підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом.

Попередньою редакцію підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, що була чинною до 23 травня 2020 року, передбачалося, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, окрім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю.

Згідно з висновком Верховного Суду, що викладений у постанові від 21 червня 2022 року у справі №599/645/21, якщо моральну шкоду завдано професійним захворюванням, яке виникло до набрання чинності новою редакцією підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, підлягає застосуванню правовий висновок Верховного Суду від 25 липня 2018 року у справі №180/683/13-ц, згідно якого не підлягають оподаткуванню суми, які за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, заподіяних платникові податків внаслідок спричинення шкоди здоров`ю.

Вирішуючи питання щодо стягнення суми моральної шкоди в частині відрахування податків та інших обов`язкових платежів суд враховує Інформаційний лист Дніпровського апеляційного суду від 17.12.2024 за № 04.4-27/79/2024 "Щодо окремих питань судової практики у справах про відшкодування моральної шкоди, завданої життю та здоров`ю".

Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач звільнений від сплати судового збору, тому судовий збір на користь держави підлягає стягненню з відповідача у розмірі, діючому на день звернення позивача до суду, за подання позовної заяви майнового характеру фізичної особою (один відсоток розміру задоволених позовних вимог, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Керуючись ст.ст.2,12,19,81,89,263,265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Задовольнити частково позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" про відшкодування моральної шкоди.

Стягнути з приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 80 000.00 грн. без відрахування податків та інших обов`язкових платежів.

Стягнути з приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" на користь держави судовий збір у розмірі 1211.20 грн.

В задоволенні іншої частини позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля", ідентифікаційний номер 00178353, вул. Соборна, 76, м. Павлоград Дніпропетровської області, 51400.

Суддя: В. О. Головін