У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Захарчук С. С. ,

за участю секретаря судового засідання Обиход В. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку для подачі клопотання про призначення судової експертизи та призначення судової експертизи

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Пімахової Д.В., ДП «Сетам», ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мамай І.В. про визнання недійсними протоколу електронних торгів, акту про реалізацію предмета іпотеки, свідоцтва про придбання нерухомого майна, скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, застосування наслідків нікчемного правочину

ОСОБА_1 подав до суду клопотання про поновлення строку для подачі клопотання про призначення судової експертизи та призначення судової експертизи.

Обґрунтовуючи клопотання, позивач зазначав, що 17.04.2020 відбулися електронні торги з продажу предмету іпотеки - садового будинку літ « А » та земельної ділянки за адресою : АДРЕСА_1 .

Він не був повідомлений про день та час про проведення електронних торгів, що призвело до продажу садового будинка та земельної ділянки за заниженою ціною - 760 142 грн. 50 коп.

Згідно висновку про вартість об`єкту оцінки від 23.09.2019 ринкова вартість об`єкта оцінки - садового будинку літера «А», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 44,2 кв.м. становить 404 850 гривень.

Згідно висновку про вартість об`єкту оцінки від 19.09.2019 ринкова вартість об`єкта оцінки - земельної ділянки, площею 587 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 становить 645 700 грн.

Ним до позовної заяви було додано звіт про оцінку майна № 2670 та звіт з експертної грошової оцінки земельної ділянки № 2673, згідно яких ринкова вартість спірного садового будинку становить 1 440 133 грн., а ринкова вартість спірної земельної ділянки становить 1 490 244 грн., що є значно вище, ніж стартова ціна реалізації іпотечного майна на торгах.

Оспорювані торги відбулися з порушенням правил їх проведення і є несправедливими. Правочин з продажу його майна за більш низькою ціною вочевидь порушує його права та законні інтереси, як власника спірного нерухомого майна, що було продано з торгів. Оспорювані торги порушили його права власника майна, а допущені приватним виконавцем та ДП «Сетам» порушення Порядку проведення торгів стосуються його прав як боржника, який має законні очікування щодо належного здійснення виконавчого провадження та законного продажу його майна.

Посилаючись на зазначені обставини просив призначити у справі судову оціночно-будівельну та оціночно-земельну експертизи для вирішення наступних питань: - яка ринкова вартість земельної ділянки, площею 587 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення: для ведення особистого підсобного господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, для ведення садівництва, кадастровий номер: 800000000:91:445:0038, станом на 19.09.2019; - яка ринкова вартість садового будинку літера « А », що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 44,2 кв.м., станом на 23 вересня 2019.

Проведення експертизи просив доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Також просив поновити строк для подачі клопотання про призначення експертизи, оскільки заперечення відповідачів в останньому судовому засіданні є підставою для подання даного клопотання.

У судовому засіданні позивач та його представник підтримали клопотання та просили його задовольнити, додатково вказавши на те, що участі у підготовчому судовому засіданні не брали.

У судовому засіданні представник Мурашко А.М., представник АТ КБ «Приват банк», приватний виконавець Пімахова Д.В. заперечили проти призначення у справі судової експертизи, вказавши на пропуск строку для подання такого клопотання та необґрунтованість клопотання.

Вислухавши пояснення учасників справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ухвали Подільського районного суду м. Києва від 14.04.2021 було відкрито провадження у справі та постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

За клопотанням представника ОСОБА_1 - Джулатова В., підготовче провадження у справі було закрито 26.01.2022.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

Згідно зі статтею 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).

Цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням балансу вірогідностей. Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує на довіру.

Згідно з пунктом 5 частини третьої статті 2 ЦПК України однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є диспозитивність.

Відповідно до частин першої - третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом (частина перша статті 126 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, четвертою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно з поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Відповідно до статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста, вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно зі статтею 209 ЦПК України, завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

На обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку для подання клопотання про призначення експертизи позивач та його представник, зокрема, зазначали про те, що на час підготовчого провадження у позивача був інший представник, вони не були присутні у підготовчому судовому засіданні.

Установлено, що підготовче судове засідання у справі проводилося за відсутності учасників справи та підготовче провадження було закрито на підставі письмової заяви представника позивача - Джулатова В.,

Оскільки позивач та його представник Доценко В.О. не приймали участь у підготовчому засіданні, вважаю, що строк на подання клопотання про призначення експертизи пропущено з поважних причин та підлягає поновленню.

Обґрунтовуючи клопотання про призначення експертизи, позивач посилався на те, що однією з підстав позову є реалізація належного йому нерухомого майна на електронних торгах за значно заниженою вартістю, внаслідок чого були порушені його права та наявність в матеріалах справи висновків щодо вартості належного йому нерухомого майна, ціна у яких значно відрізняється.

За змістом статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до вимог частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до частин третьої-п`ятої 3-5 статті 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з врахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Відповідно до частин першої, п`ятої статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Ураховуючи, те, що предметом оскарження є проведення електронних торгів, зокрема, з підстав реалізації належного позивачу нерухомого майна на електронних торгах за значно заниженою вартістю, а також ураховуючи наявність в матеріалах справи висновків щодо вартості нерухомого майна, ціна у яких значно відрізняється, та те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання позивача про призначення у справі судової оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи на вирішення якої слід поставити наступні питання:

- яка ринкова вартість садового будинку літ «А», загальною площею 44,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 станом на 23.09.2019;

- яка ринкова вартість земельної ділянки, площею 587 кв.м., кадастровий номер :91:445:0038 за адресою: АДРЕСА_1 станом на 19.09.2019.

Проведення експертизи слід доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Керуючись ст. ст. 102, 103, 104, 126, 127, 252, 253, 261, 353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Поновити ОСОБА_1 строк для подачі клопотання про призначення судової експертизи.

Задовольнити клопотання ОСОБА_1 про призначення судової оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Пімахової Діни Вікторівни, державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мамай Ірини Володимирівни, треті особи: Акціонерне товариство Комерційний банк «Приват банк», закрите акціонерне товариство «Консалтингюрсервіс» про визнання недійсними протоколу електронних торгів, акту про реалізацію предмета іпотеки, свідоцтва про придбання нерухомого майна, скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, застосування наслідків нікчемного правочину судову оціночно-будівельну та оціночно-земельну експертизу.

На вирішення судової оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи поставити наступні питання:

- яка ринкова вартість садового будинку літ «А», загальною площею 44,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 станом на 23.09.2019;

- яка ринкова вартість земельної ділянки, площею 587 кв.м., кадастровий номер :91:445:0038 за адресою: АДРЕСА_1 станом на 19.09.2019.

Проведення експертизи доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 6).

Експерта попередити про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Витрати по оплаті експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Для проведення експертизи надати експерту матеріали цивільної справи № 758/14936/20.

Роз`яснити, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 261 ЦПК України.

Повний текст ухвали складено 03.07.2025.

СуддяС. С. Захарчук