Справа №: 272/455/25
Провадження № 2/272/466/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2025 року

Андрушівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Волкова І.М.

за участі секретаря судового засідання Гончаренко А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Андрушівка цивільну справу № 272/455/25, провадження № 2/272/466/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Бердичівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану в Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністрерства юстиції ( м.Київ) про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини щодо даних батька, суд -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , через свого представника - адвоката Радченко О.Ю. звернувся до Андрушівського районного суду Житомирської області з позовом до ОСОБА_2 третя особа: Бердичівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану в Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністрерства юстиції ( м.Київ) про визнання батьківства, та внесення змін до актового запису № 42 від 31.05.2016 зробленого Андрушівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про народження дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо даних в графі батька.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що з січня 2014 позивач - ОСОБА_1 проживає з ОСОБА_2 однією сім`єю без реєстрації шлюбу та за час спільного проживання у них народилася спільна дитина: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Народження дитини зареєстровано Андрушівським районним відділом дежавної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, про що видано свідоцтво про народження в якому відомості про батька, зі слів матері згідно ст. 135 СК України, зазначено - ОСОБА_3 . По даний час позивач з відповідачкою та їх спільною дитиною проживають разом. Згодом ОСОБА_1 разом з ОСОБА_2 звернулися до Бердичівського відділу ДРАЦС у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) із заявою про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про наодження дитини, однак їм було відмовлено та роз`яснено, що з метою захисту прав дитини таке питання вирішується в судовому порядку.

Крім того, сторони звернулися до медико-генетичного центру із заявою про проведення молекулярно-генетичного експертного дослідження з метою встановлення батьківстка. результат якого складає 99,999999%.

Тому, позивач звернувся з вказаним позовом до суду.

Процесуальні дії суду.

19 травня 2025 року ухвалою Андрушівського районного суду Житомирської області відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Андрушівського районного суду Житомирської області від 17.06.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 02.07.2025.

Позивач у судове засідання не з`явився, однак подав через канцелярію суду заяву про розгляд справи у його відсутність в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити.

Відповідачка в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутність де зазначено про повне визнання позовних вимог.

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо позову: Бердичівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану в Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністрерства юстиції (м.Київ) свого представника в судове засідання не забезпечив, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, направили лист в якому зазначено, що не заперечують щодо позовних вимог.

В судове засідання 02.07.2025 учасники по справі не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.

Згідно ч. 1 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Вищевказані особи скористалися наданим їм правом та, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, заявили клопотання про розгляд справи без їхньої участі. Відтак, підстави для відкладення розгляду справи відсутні.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд приходить до наступного.

З матеріалів справи вбачається, що сторони перебували у близьких стосунках, які тривали протягом тривалого часу.

Згодом у сторін, ІНФОРМАЦІЯ_2 народився син - ОСОБА_4 , де зазначено у відомостях про батьків, мати ОСОБА_2 та батько ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 29.11.2018 (а.с.23).

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження вбачається, що запис про батька дитини був вчинений відповідно до положень ст. 135 СК України (а.с.34).

З листа Бердичівського відділу Державної реєстрації актів цивільного стану в Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністрерства юстиції ( м.Київ), вбачається, що позивачу та відповідачу було відмовлено в розгляді заяви про визнання батьківства та роз`яснено подальше звернення до суду (а.с.9-10).

Із результату дослідження № 47785 від 17.04.2025 аналіз ДНК батьківства за результатами проведення судової молекулярно - генетичної експертизи слідує, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є ймовірним батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в рамках проведеного дослідження, що складає - 99,9999% (а.с.11-19).

Крім того з матеріалів справи, а саме з фотороздруківок вбачається спільне проживання та проведення дозвілля позивачем та відповідачем та їхз дитиною. (а.с.27-33).

Згідно ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими доказами; висновками експертів; показаннями свідків (ст. 76 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Будь-яких доказів, які б викликали сумнів у повноті, ясності, правильності дослідження ДНК тесту, крім того даний результат наданий позивачем у справі, відповідач не заперечувала щодо результату, а тому суд вважає їх правильними та обґрунтованими і такими, що не суперечать матеріалам справи і можуть бути взятими до уваги судом при ухваленні рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 51 Конституції України, сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Статтею 121 СК України визначено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

У відповідності до ч.2 ст.125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.

Відповідно до вимог ч. 2, 3 ст.128 СК України підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

У пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" зазначено, що спір про походження дитини від осіб, які не перебувають у шлюбі між собою і не подали в державні органи реєстрації актів цивільного стану спільної заяви про реєстрацію їх як батьків, суд може вирішувати за заявою про визнання батьківства, поданою: одним із батьків; особою котра вважає себе батьком; опікуном (піклувальником) дитини; іншою особою, на утриманні якої вона перебуває; самою дитиною, яка досягла повноліття.

Тобто, законодавством визначено перелік осіб, які вправі звернутися з позовом про визнання батьківства. Зокрема, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю.

Крім того, оскільки ДНК тест є єдиним методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини (точність позитивного результату ДНК-аналізу, якого є 99,999999%), тому суд вважає, що доказова цінність такого тесту переважає будь-який інший доказ на підтвердження або оспорювання кровного споріднення та має вирішальне значення у вирішенні спору даної категорії справ.

Відповідно до ст. 7 Конвенції про права дитини, дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування.

Отже, саме в інтересах дітей знати свого батька, а також отримувати від нього піклування та мати можливість на спілкування з ним.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача про визнання батьківства ОСОБА_1 , є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/5 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

У відповідності до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 року №96/5, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

Відповідно до п. 2.16.4. Правил на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.

За положеннями ст.134 СК України, на підставі заяви осіб, зазначених у статтях 126, 127 СК України або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження.

У відповідності до ч. 4 ст. 268 ЦПК України - разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Враховуючи встановлені судом обставини, беручи до уваги визнання відповідачем позовних вимог в повному обсязі, суд прийшов до висновку, що позов про визнання батьківства та внесення змін до актового запису народження дитини підлягає повному задоволенню.

Оскільки позивач не наполягає на стягненні судових витрат з відповідача, суд не вирішує дане питання в порядку ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 3, 19, 125-128, 136 СК України ст.12, 13, 76-81, 211,247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Бердичівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану в Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністрерства юстиції ( м.Київ) про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини щодо даних батька задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 , громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Внести зміни до актового запису № 42 про народження дитини ОСОБА_3 в Книзі реєстрації народжень від 17.01.2024 вказавши ОСОБА_1 , громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Житомирського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.1 п.п.15.5 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Андрушівський районний суд Житомирської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його(її)проголошення або складення,має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне скарження: на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 02.07.2025.

Суддя:І. М. Волков