Справа № 445/1443/25
Провадження № 2/445/949/25
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
17 червня 2025 року суддя Золочівського районного суду Львівської області Сивак В. М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" в особі філії Львівського обласного управління АТ "Ощадбанк" про визнання права власності в порядку спадкування та зняття арешту з майна, -
Позивач звернулася до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування та зняття арешту з майна
Розглянувши матеріали позовної заяви, встановлено, що така підлягає залишенню без руху з наступних підстав.
Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивачем фактично заявлено дві вимоги: визнання права власності на нерухоме майно (вимога майнового характеру) та скасування арешту нерухомого майна (вимога немайнового характеру).
Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Згідно частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір».
За ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за позовну вимогу немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що, у грошовому еквіваленті становить 1211,20 грн.
Також п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру до сплати підлягає судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
З наданої квитанції вбачається, що позивачем сплачений судовий збір в розмірі 9780,00 грн., що становить 1 відсоток ціни позову.
За викладених обставин, позивачу необхідно доплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру (скасування арешту нерухомого майна) 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 грн.
Окрім того, позивач просить суд визнати за ним право власності у порядку спадкування.
Так, позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Разом з тим, позовна заява та додані до неї документи не містять доказів неможливості реалізації позивачем своїх спадкових прав на майно в позасудовому порядку безпосередньо через органи нотаріату.
Главою 13 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22.02.2012 року, передбачені обставини, при наявності яких нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії та на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.
Згідно із п. 23 постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.
Відповідно до ст. 49 Закону України «Про нотаріат», на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження; про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову, що також узгоджується з положенням п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року.
Так, позивач звертаючись до суду з позовною заявою, просить суд визнати за ним право власності у порядку спадкування, повинен вказати на правові підстави звернення до суду з даною вимогою, тобто надати до суду відомості про неможливість отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на житловий будинок, який належить спадкодавцю, та надати письмову відмову нотаріуса у видачі такого свідоцтва із вказівкою на підстави такої відмови.
Тобто, передумовою звернення в суд із позовною заявою про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є відмова нотаріуса в оформленні спадщини.
Про це неодноразово наголошував Верховний Суд, зокрема, у постанові від 16.01.2019 у справі № 2-390/2006.
Відомостей про неможливість отримати в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок суду не надано.
Окрім цього, позивачу слід виконати вимоги п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України та зазначити докази, що підтверджують підстави звернення до суду із цим позовом, надавши також такі докази суду.
Без усунення вказаних недоліків заява не може бути прийнята до провадження суду.
На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України,
п о с т а н о в и в :
позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" в особі філії Львівського обласного управління АТ "Ощадбанк" про визнання права власності в порядку спадкування та зняття арешту з майна - залишити без руху. Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем (представником позивача) копії даної ухвали. Строк усунення недоліків обчислювати з дня отримання позивачем ухвали. У випадку невиконання вимог ухвали позовна заява буде визнана неподаною та повернена позивачу з усіма додатками до неї. Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.
Суддя В. М.Сивак