РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2025 року м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді - Лисиченко С.М.,

за участю: секретаря судового засідання - Кот Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживача фінансових послуг, -

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м.Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживача фінансових послуг, відповідно до якої позивачка просить: визнати дії Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» в частині невиконання банківських послуг при користуванні платіжною карткою кредиткою «Універсальна», виданої на її ім`я неправомірними; визнати транзакцію щодо переказу 21 вересня 2024 року коштів у сумі 89515,00 грн. з кредитної картки «Універсальна» НОМЕР_6 Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК», виданої на її ім`я, нечинною;зобов`язати Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» повернути їй кошти у розмірі 89515,00 грн., шляхом відновлення їх на картковому рахунку; скасувати відсотки, пеню (штрафні санкції), нараховані Акціонерним товариством комерційний банк «ПРИВАТБАНК», за транзакцію щодо переказу 21 вересня 2024 року коштів у сумі 89515,00 гривень з кредитної картки «Універсальна» № НОМЕР_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що вона є клієнтом АТ КБ «ПРИВАТБАНК», у якого відкриті карткові рахунки по платіжним карткам (дебетові та кредитні), за допомогою яких, вона має можливість користується послугами: отримання готівки через банкомати; отримання відповіді на запит про стан рахунку; переказ коштів з одного рахунку на інший; отримання виписки з поточного рахунку; оплата мобільного зв`язку; отримання кредиту при купівлі товарів чи авансом у вигляді готівки та тощо. З 16.04.2014 нею використовується платіжна картка - кредитка «Універсальна» № НОМЕР_1 з розрахунковим рахунком № НОМЕР_2 , по якій, з 2024 року, встановлено кредитний ліміт у розмірі 100000,00 грн. Відповідно, між нею та відповідачем укладений договір про надання банківських послуг при користуванні платіжною картою кредитка «Універсальна», виданої на її ім`я.

Зазначає, що 21 вересня 2024 року о 22 години 20 хвилин, невстановленими особами, із зазначеного вище рахунку, було здійснено заволодіння її кредитними коштами, на загальну суму 89658,00 грн., транзакція по якій, була проведена працівниками відповідача. Так, на платформі «ОЛХ», нею здійснено оголошення про продаж чоловічих черевиків. 21 вересня 2024 року невідомі особи звернулись через зазначену платформу, з метою їх придбання, після чого, нею надані реквізити картки для перерахування грошових коштів. Через певний час, з метою перевірки стану рахунку, вона зайшла у «Приват 24» та побачила списання зазначеної вище суми. Невідомі особи продовжували надалі із нею переписуватись та вимагали щоб вона переказала їм ще 10000,00 грн. особисто, погрожуючи заблокувати усі її рахунки. Оскільки ніяких транзакцій, через мережу Інтернет вона не замовляла та не вчиняла ніяких дій для цього, то одразу ж зателефонувала на гарячу лінію відповідача із вимогами заблокувати кредитну картку та анулювати вказаний платіж. У відповідь на дзвінок працівник відповідача заблокував картку та запропонував звернутися до правоохоронних органів. Вона відразу зателефонувала по номеру 102 та повідомила про шахрайські дії третіх осіб. Наступного дня, 22 вересня 2024 року слідчим Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області зареєстрована її заява про кримінальне правопорушення за фактом того, що 21 вересня 2024 року невстановлені особи заволоділи шахрайським шляхом грошовими коштами в сумі 89658,00 грн. Заява зареєстрована в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за реєстраційним номером 0001472 за правовою кваліфікацією, передбаченою ч.4 ст.190 КК України. Розпочато досудове розслідування. А також вона звернулася із відповідною заявою до відповідача, але працівники останнього повідомили, що вона зобов`язана сплачувати кредит, який утворився внаслідок шахрайських дій невстановлених осіб, та проценти за ним. Відповідно відповідач, із часу проведення незаконної транзакції по сьогодення нараховує проценти та пеню на зазначену вище суму кредитних коштів. Зазначені дії відповідача порушують її права, як споживача фінансових послуг, що призвело до завдання їй майнової та моральної шкоди, тому вважає, що відповідачем порушено законодавство про захист прав споживачів.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 18.11.2024 справу передано для розгляду головуючій судді Лисиченко С.М.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 19.11.2024 прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, розпочато підготовче провадження у справі.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 19.11.2024 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову.

13.12.2024 до суду електронним шляхом надійшов відзив на позов, зі змісту якого вбачається, що відповідач проти задоволення позову заперечує. В обґрунтування заперечень зазначає, що ОСОБА_1 тривалий час є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк» та отримує фінансові послуги у ПриватБанку. Як було встановлено фахівцями відповідного підрозділу Банку, грошові кошти переказано на платіжній платформі liqpay.ua, термінал I0290C85, процесніг "ПриватБанку" на рахунок АТ "Ощадбанк" НОМЕР_3 ТОВ "ФК ЕВА" (Rozetka). Аналізом логу входів клієнтки в Приват24 встановлено, що 21.09.2024 входи до її акаунту здійснювалися як з пристрою, що раніше використовувався, а саме M2006C3LG|REDMI (imei:13F9F96EA157D217), так і пристроїв, що раніше не використовувалися: PERSONAL COMPUT та IPHONE14,3 (imei:5335AEB8-9C01-4189- B83A-F3CF0D03BC45). Входи із вказаних пристроїв здійснювалися з IP-адрес, які раніше не використовувалися: 217.196.161.100 та 46.150.92.136. Також встановлено, що логін та пароль входу в Приват24 до здійснення переказів не змінювалися. Позивачці надходили повідомлення про підтвердження авторизації в Приват24 (P24WEB authorization) та надходили автоматичні дзвінки для підтвердження операцій. В період часу 20.09.2024 до 26.09.2024 зафіксовано 1 діалог у 2-х частинах під час звернення клієнта до банку за телефонним номером 3700. В ході діалогу позивачка повідомила, що 21.09.2024 вона перейшла за посиланням, яке їй надала особа під легендою покупця на OLX.ua, де клієнтка розмістила оголошення про продаж. У відповідну WEB-форму позивачка вказала PIN-код своєї карти, після чого їй надійшов автоматичний дзвінок від Банку про підтвердження переказу, який позивачка підтвердила, шляхом натискання кнопки "1" на телефоні. Інших діалогів за 09.2024 не зафіксовано. Вказаними обставинами підтверджено, що ОСОБА_1 особисто перейшла за посиланням наданим їй третіми особами, ввела PINкод своєї карти та особисто підтвердила операцію за переказом за телефонним дзвінком.

Відповідач звертає увагу на те, що пароль входу до Приват24 відомий лише позивачці і не може бути відомий третім особам, у тому числі працівникам АТ КБ «ПриватБанк», та без введення якого неможливо увійти в систему Приват24 і здійснити будь які операції на рахунках, у тому числі оформити банківські продукти та змінити налаштування додатку.

Зазначає, що відповідно до "Умов та правил надання банківських послуг", у редакції, дійсній з 11.09.2024 до 26.09.2024,п.1.1.2.1.6 (зобов`язання про нерозголошення інформації з обмеженим доступом) зазначено, що у випадку, якщо Клієнт Банку прямо чи опосередковано отримав відомості (або доступ до відомостей), що відносяться до інформації з обмеженим доступом, зокрема банківську таємницю та інформацію, отриману від Банку у будь-якій формі в процесі укладення чи реалізації укладених угод, включаючи зміст таких угод, він зобов`язаний не поширювати і не передавати цю інформацію третім особам (за винятком випадків, коли поширення або передача такої інформації є обов`язковим для Клієнта згідно із законодавством або коли Клієнтом було отримано попередню письмову згоду Банку на це) та не використовувати таку інформацію на свою користь чи на користь третіх осіб. Відповідно до п. 1.1.2.1.10 Умов для уникнення неправомірних операцій з рахунками Клієнт зобов`язаний не залишати без нагляду телефон/пристрій, який використовується для підключення Фінансового номеру телефону Клієнта та/або доступу до програмних комплексів Банку. В разі втрати Клієнтом Фінансового номеру телефону, підозрі доступу третіх осіб до Фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій третіх осіб із Фінансовим номером телефону Клієнт зобов`язаний негайно повідомити про це Банк в будь-якому з доступних каналів: 3700, чат-онлайн, відділення Банку. На підставі звернення Клієнта про зазначений факт Банк знімає з номера телефону Клієнта ознаку "Фінансовий" та блокує аккаунт Клієнта в Системі "Приват24" з метою уникнення можливих шахрайських операцій з рахунками Клієнта. Відповідно до п.1.1.10.10.1 Умов Клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням Платіжного інструменту. Відповідно до п. 1.1.10.10.2 Умов Клієнт несе відповідальність за всі платіжні операції (в тому числі операції у сфері електронної комерції та інші), що здійснюються з Платіжними картками, у тому числі наданими Банком його Довіреним особам. У разі, якщо Клієнт дає згоду на проведення платіжних операцій з Платіжними картками або нанесеними на них даними поза полем його зору, він несе повну відповідальність за їх можливе. Відповідно до 1.1.10.10.3 Умов Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на Платіжній картці даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Платіжної картки в Стоп-лист Платіжною системою. Відповідно до п. 1.1.10.10.4 Умов Клієнт несе відповідальність за всі операції, здійснені в межах лімітів, збільшених за розпорядженням Клієнта (за зверненням до Служби підтримки Банку). Відповідно до п.1.1.10.10.5 Умов Клієнт несе відповідальність за виконання грошових зобов`язань за операціями, що здійснені з використанням Платіжної картки, до часу отримання Банком заяви Клієнта (Держателя Платіжної картки) або Довіреної особи Клієнта про призупинення здійснення операцій з її застосуванням і постановки платіжної картки в Стоп-лист. При отриманні такої заяви Банк має верифікувати Клієнта (Держателя Платіжної картки) і зафіксувати дату та час його звернення. Клієнт зобов`язаний заблокувати Платіжну картку перед подачею претензії до Банку щодо несанкціонованих операцій по ній. Відповідно до п. 1.1.10.10.6 Умов уУ разі втрати Платіжної картки Клієнт (Держатель Платіжної картки) зобов`язаний негайно повідомити про це Банк. В іншому разі Банк не несе відповідальності за здійснення операцій, ініційованих за допомогою цієї Платіжної картки, до отримання такого повідомлення. До моменту повідомлення Клієнтом (Держателем Платіжної картки) Банку про втрату Платіжної картки ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе Клієнт (Держатель картки), а з часу повідомлення Клієнтом (Держателем Платіжної картки) Банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом Держателя несе Банк.

Вважає, що посилання позивачки на наявність кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, не може вважатись доказом неправомірності дій АТ КБ "ПриватБанк", оскільки в межах даного кримінального провадження на час розгляду вказаної цивільної справи відсутнє передбачене ч.6 ст. 82 ЦПК України остаточне судове рішення.

27.01.2025 від відповідача надійшли письмові пояснення, зі змісту яких вбачається, що з метою обґрунтування позиції АТ КБ "ПриватБанк" стосовно безпідставності заявлених позовних вимог просить врахувати відомості проведеної службової перевірки за фактом непідтвердження клієнтом ОСОБА_1 (ІПН: НОМЕР_4 ) операцій за її картою № НОМЕР_1 .

Ухвалою Київського районного суду м.Хркова від 24.04.2025 підготовче провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою закрито, призначено справу до розгляду по суті.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 22.05.2025 витребувано з Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області: інформацію щодо стадії здійснення досудового розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0001472 від 22.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України; інформацію щодо особи, яка визнана потерпілим у даному кримінальному провадженні, з наданням відповідних документів.

30.05.2025 на виконання ухвали суду від 22.05.2025 з Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшла до суду витребувана інформація.

30.06.2025 позивачкою до суду подано клопотання про зупинення провадження у справі до завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001472 від 22.09.2024.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 01.07.2025 відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі.

Позивачка у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлена у встановленому законом поряду. В матеріалах справи наявна заява позивачки про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та прохає задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлена у встановленому законом поряду. 01.07.2025 на адресу суду від представника відповідача - Панченко А.С. надійшла заява про розгляд справи за відсутності сторони відповідача.

З огляду на зазначене, відповідно до статті 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу по суті на підставі наявних у справі доказів.

Фіксація судового розгляду справи технічними засобами не проводилась, згідно частини 2 статті 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що ОСОБА_1 є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк» та отримує фінансові послуги у ПриватБанку. З 16.04.2014 позивачка використовується платіжна картка - кредитка «Універсальна» № НОМЕР_1 з розрахунковим рахунком № НОМЕР_2 .

Відповідно даних виписки по картці/рахунку НОМЕР_5 ( НОМЕР_2 ) і додатковим рахункам договору АМDNWFС3 від 16.04.2018 за період 21.09.2024-21.09.2024 вбачається, що 21.09.2024 о 22:23 із карткового рахунку НОМЕР_5 було здійснено переказ на рахунок Rozetka, ІD платежу: на суму 89 658 грн.

21.09.2024 за заявою позивачки відповідачем заблоковано кредитну картку «Універсальна» № НОМЕР_1 з розрахунковим рахунком № НОМЕР_2 .

22.09.2024 позивачка звернулася до Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківської області із заявою про вчинення кримінального правопорушення з приводу того, що 21.09.2024 невстановлені особи, які представились представниками «ОЛХ», заволоділи шахрайським шляхом грошовими коштами у сумі 89515 грн., яка була внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.09.2024 та розпочате кримінальне провадження за №0001472 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

У кримінальному провадженні №0001472 від 22.09.2024 ОСОБА_1 визнана потерпілою.

Зазначений факт підтверджується даними Витягу з ЄРДР №0001472 від 22.09.2024; пам`яткою про процесуальні права та обов`язки потерпілого від 22.09.2024.

У ході проведення кримінального провадження №0001472 від 22.09.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України (шахрайство), по якому триває досудове розслідування, на час розгляду справи не встановлено осіб, причетних до проведення банківських операцій по рахунках позивачки.

Зазначений факт підтверджується даними відповіді слідчого СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області Кочеткова К. від 29.05.2025, наданої на виконання ухвали Київського районного суду м.Харкова від 22.05.2025.

Відповідно даних проведеної службової перевірки АТ КБ «ПриватБанк» за фактом не підтвердження клієнтом ОСОБА_1 (ІПН: НОМЕР_4 ) операцій за її картою НОМЕР_6, а також відтворених у судовому засіданні додатків до нього вбачається, що проведеним розслідуванням встановлено, що грошові кошти було переказано (Додаток 1) на платіжній платформі liqpay.ua, термінал I0290C85, процесніг "ПриватБанку" на рахунок АТ "Ощадбанк" НОМЕР_3 ТОВ "ФК ЕВА" (Rozetka). (Додаток 2).

Згідно даних ПК " PAN-like", карту підключено до G-pay чи A-pay (токенезовано) не було (Додаток 3). Аналізом логу входів позивачки в Приват24 встановлено, що 21.09.2024 входи до її акаунту здійснювалися як з пристрою, що раніше використовувався, а саме M2006C3LG|REDMI (imei:13F9F96EA157D217), так і пристроїв, що раніше не використовувалися: PERSONAL COMPUT та IPHONE14,3 (imei:5335AEB8-9C01-4189 B83A-F3CF0D03BC45). Входи з вказаних пристроїв здійснювалися з IP-адрес, які раніше не використовувалися: 217.196.161.100 (Додаток 4) та 46.150.92.136 (Додаток 5).

Перевіркою imei:5335AEB8-9C01-4189-B83A-F3CF0D03BC45 пристрою IPHONE14,3 встановлено, що входи до інших акаунтів з даного пристрою не здійснювалися. Перевіркою fingerprint пристроїв PERSONAL COMPUT та IPHONE14,3 за даними ПК login-monitoring встановлено (Додаток 6), що входи з даних пристроїв до інших акаунтів не здійснювалися.

Згідно ПК "RZIP24", встановлено, що логін та пароль входу в Приват24 до здійснення переказів не змінювалися (Додаток 7).

Відповідно даних ПК "Архів повідомлень" встановлено, що позивачці надходили повідомлення про підтвердження авторизації в Приват24 (P24WEB authorization) (Додаток 8).

Згідно даних ПК "Комунікації" встановлено, що позивачці надходили автоматичні дзвінки для підтвердження операцій (Додаток 9).

Згідно ПК VRS (Додаток 10) встановлено, що в період часу з 20.09.2024 до 26.09.2024 було зафіксовано 1 діалог у (Додаток 11) 2-х частинах. В ході діалогу позивачка повідомила, що 21.09.2024 вона перейшла за посиланням, яке їй надала особа під легендою покупця на OLX.ua, де позивачка розмістила оголошення про продаж. У відповідну WEB-форму позивачка вказала PIN-код своєї карти, після чого їй надійшов автоматичний дзвінок від Банку про підтвердження переказу, який позивачка підтвердила, шляхом натискання кнопки "1" на телефоні. Інших діалогів за 09.2024 не зафіксовано.

Від управляння по роботі з ключевими клієнтами отримано наступну інформацію про отримувача товару: ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 За вказаними даними встановити отримувача не надалося можливим, e-mail ІНФОРМАЦІЯ_1 за даними ЄКБ не закріплено за жодним клієнтом (Додаток 12), за ім`ям та прізвищем " ОСОБА_2 " виявлено 12 клієнтів (Додаток 13). Було ініційовано запит до маркетплейсу Rozetka про надання повних даних отримувача товару, отримано відповідь, що вказана інформація надається за офіційним зверненням правоохоронних органів

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно з частиною першою статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Стаття 1073 ЦК України визначає, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжною картою є електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду карти, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором.

Держателем такого платіжного засобу є фізична особа, яка на законних підставах використовує спеціальний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного спеціального платіжного засобу.

Неналежним переказом для цілей цього Закону вважається рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Неналежним платником є особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів, а неналежним отримувачем - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі.

Відповідно до пункту 14.12 статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач спеціального платіжного засобу зобов`язаний використовувати його відповідно до вимог законодавства України і умов договору, укладеного з емітентом, та не допускати використання спеціального платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень.

Згідно з пунктом 2 розділу VI положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 (далі - Положення № 705), емітент зобов`язаний не розкривати іншим особам, крім користувача, ПІН або іншу інформацію, яка дає змогу виконувати платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу.

Відповідно до пункту 3 розділу VI Положення № 705 банк зобов`язаний у спосіб, передбачений договором, повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу. Банк у разі невиконання обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу несе ризик збитків від здійснення таких операцій.

Згідно з пунктом 5 розділу VI Положення № 705 користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які ним не виконувалися.

Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів (пункт 6 розділу VI Положення № 705).

Пунктами 7, 8 розділу VI Положення №705 визначено, що емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції.

Відповідно до пункту 9 розділу VI Положення №705 користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності.

Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин.

Отже, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 13.05.2015 у справі № 6-71цс15, постановах Верховного Суду від 23.01.2018 у справі № 202/10128/14-ц, від 13.09.2019 у справі № 501/4443/14-ц, від 20.11.2019 у справі № 577/4224/16-ц, від 17.06.2021 у справі № 759/4025/19, від 23.11.2022 у справі № 591/7648/19.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

В межах розгляду справи судом встановлено та не спростовано позивачкою, що остання 21.09.2024 під час вчинення спірної транзакції грошових коштів перейшла за посиланням, яке їй надала особа під легендою покупця на OLX.ua, де ОСОБА_1 розмістила оголошення про продаж. У відповідну WEB-форму ОСОБА_1 вказала PIN-код своєї карти, після чого їй надійшов автоматичний дзвінок від відповідача про підтвердження переказу, який позивачка підтвердила, шляхом натискання кнопки "1" на телефоні.

А отже, ОСОБА_1 21.09.2024 під час вчинення спірної транзакції щодо переказу грошових коштів на суму 89515 грн. мала доступ до її аканту Приват24, ввела PIN-код своєї карти та особисто підтвердила операцію за переказом за телефонним дзвінком, який надійшов від представника відповідача.

Зазначені дії позивачки підтверджують факт вчинення нею дії, спрямованої на перерахунок коштів з її карткового рахунку.

Доказів сприяння відповідачем втраті, використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати спірну платіжну операцію, матеріали справи не містять.

За таких обставин, суд вважає позовні вимоги не доведеними та такими, що не підлягають задоволенню.

Питання розподілу судових витрат суд вирішує відповідно до статті 141 ЦПК України, якою визначено, що у разі залишення позову без задоволення позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати компенсуються за рахунок держави.

На підставі викладеного, керуючись статтями 12,13, 43, 49, 76-78, 81, 141, 258-259, 263, 264, 265, 273, 352 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволені позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживача фінансових послуг.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи:

позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 ;

відповідач: Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», , адреса: м.Київ, вул.Грушевського,1д.

Суддя - С.М. Лисиченко