Справа № 308/1200/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.07.2025 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Світлик О.М.,

за участю секретаря судового засідання Заяць А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгород заяву ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Шепетко Ірини Олександрівни від розгляду цивільної справи №308/1200/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» про стягнення заробітної плати,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа №308/1200/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСББ «По Кошицькій» про стягнення заробітної плати (головуюча суддя Шепетко І.О.).

02 липня 2025 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» на адресу суду від позивача надійшла заява про відвід судді Шепетко І.О. від розгляду зазначеної цивільної справи.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.07.2025 (головуюча суддя Шепетко І.О.) визнано необгрунтованою заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шепетко І.О. від розгляду цивільної справи №308/1200/25 та передано заяву про відвід до канцелярії суду для автоматизованого розподілу іншому судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, визначеному у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 4.07.2025 для розгляду даної справи в частині відводу судді Шепетко І.О. визначено суддю Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М.

Питання про відвід судді судом вирішено без повідомлення учасників справи відповідно до частини восьмої статті 40 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши заяву про відвід головуючої у справі судді, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Позивачем ОСОБА_1 відвід головуючій судді Шепетко І.О. обґрунтовується поведінкою представника ОСББ «По Кошицькій» у судовому засіданні 26.06.2025, який пішов під час проголошеної судом перерви, не очікуючи ухвали суду, чим проявив грубу неповагу до суду. Припускає, що така поведінка учасника справи пов`язана з тиском на суддів Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, Закарпатського апеляційного суду та приватного виконавця Романа Р.М. Посилаючись на припущення щодо родинних зв`язків викладачів УжНУ, студента УжНУ та судді Закарпатського апеляційного суду, зазначаючи про наявність спільних статей іншого складу суду, у провадженні якого перебувала справа за участю ОСББ «По Кошицькій», та судді Закарпатського апеляційного суду, з урахуванням ряду антиконституційних рішень за участю ОСББ «По Кошицькій» за участю суддів Закарпатського апеляційного суду та суддів Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, заявник стверджує, що не довіряє судді, яка може бути так само пов`язана з УжНУ, і на яку за відсутності її згоди на прийняття свавільних рішень можуть вчиняти тиск інші особи.

За приписами статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи одна з найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру у заінтересованості судді в результатах розглянутої справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» регламентовано, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Завданням цивільного судочинства відповідно до статті 2 ЦПК України є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Право учасника справи за наявності сумнівів у безсторонності суду заявити відвід одному із суддів або всьому складу суду, що розглядають справу, закріплене законодавством і спрямоване на усунення будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості суду і, як наслідок, забезпечення довіри до судових рішень.

При цьому, вирішуючи питання щодо відводу, слід виходити із поняття упередженості судді в процесі розгляду справи. Для того, щоб ці обставини лягли в основу заяви про відвід, вони мають бути доведені.

Основні принципи незалежності судових органів, схвалені резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї ООН від 29 листопада та 13 грудня 1985 року, Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 13 жовтня 1994 року №(94) 12 та від 17 листопада 2010 року №CM/Rec (2010), вимагають від держав учасниць вжиття всіх належних заходів для забезпечення поваги, захисту і сприяння незалежності та неупередженості суддів. Судді повинні приймати свої рішення цілком незалежно і мати змогу діяти без обмежень, без неправомірного впливу, підбурення, тиску, погроз, неправомочного прямого чи непрямого втручання, незалежно, з чийого боку та з яких мотивів воно б не здійснювалось, мають бути цілком вільними у винесенні неупередженого рішення у справі, яку вони розглядають, покладатись на своє внутрішнє переконання, власне тлумачення фактів та чинне законодавство.

Частина перша статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

У справі «П`єрсак проти Бельгії» Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Суд вважає, що припущення, висловлені позивачем у заяві про відвід жодним доказом не обґрунтовані та не дають об`єктивних підстав вважати, що головуюча суддя не є безсторонньою або що їй бракує неупередженості під час розгляду даної цивільної справи.

Враховуючи викладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що позивачем не зазначено та не доведено будь-які обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості головуючої у справі судді при вирішенні даної цивільної справи.

Інших обставин, які б викликали сумнів в об`єктивності та неупередженості судді, або ж слугували підставою для відводу судді з інших підстав, не виявлено.

За таких обставин, підстав для задоволення заяви про відвід головуючої судді Шепетко І.О. суд не вбачає.

Керуючись статтями 33, 36, 40, 41, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Шепетко Ірини Олександрівни від розгляду цивільної справи №308/1200/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «По Кошицькій» про стягнення заробітної плати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області О.М. Світлик