Справа № 285/2109/25 Головуючий у 1-й інст. Сташків Т. Б.
Категорія 39 Доповідач Павицька Т. М.
У Х В А Л А

02 липня 2025 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний суд у складі судді Павицької Т.М., вирішуючи питання відповідно до вимог ст. 359 ЦПК України про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Звягельського міськрайонного суду Житомирської області від 28 травня 2025 року по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

Рішенням Звягельського міськрайонного суду Житомирської області від 28 травня 2025 року позовні вимоги ТОВ «Споживчий центр» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Споживчий центр» заборгованість за кредитним договором в сумі 7 520 грн., з яких: заборгованість зі тілом кредиту в розмірі 4 000 грн., проценти за користування кредитом в розмірі 3 520 грн., а також судовий збір в розмірі 2 422,40 грн.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, 30.06.2025 засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яка зареєстрована в Житомирському апеляційному суді 01 липня 2025 року.

Дослідивши подану апеляційну скаргу, апеляційний суд приходить до висновку про залишення її без руху з таких підстав.

По-перше. Згідно зі статтею 129 Конституції України та статей 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на апеляційне оскарження судового рішення.

Водночас таке право не є абсолютним і з метою забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності, підлягає певним обмеженням.

За змістом статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження повинно містити обґрунтування причин поважності пропуску цього строку та зазначення доказів на підтвердження таких причин.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом апеляційної інстанції, що повний текст рішення Звягельського міськрайонного суду Житомирської області від 28 травня 2025 року був виготовлений 28 травня 2025 року.

Відтак, строк на апеляційне оскарження необхідно обраховувати з 29.05.2025 та який закінчився 27.06.2025.

Апеляційну скаргу подано до відділення поштового зв`язку 30 червня 2025 року, тобто з пропуском встановленого законом строку.

Апеляційний суд звертає увагу, що в апеляційній скарзі заявник не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Звягельського міськрайонного суду Житомирської області від 28 травня 2025 року.

До апеляційної скарги, заявником також не додано жодних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Звягельського міськрайонного суду Житомирської області від 28 травня 2025 року.

Згідно ч.3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадках, якщо вона подана після закінчення строків і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку з поданням належних доказів поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Враховуючи наведене та те, що апеляційна скарга не містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 11 червня 2025 року та доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без руху для звернення до Житомирського апеляційного суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції та для подання належних доказів поважності причин пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Звягельського міськрайонного суду Житомирської області від 28 травня 2025 року.

По-друге. Відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зокрема, особою, що подала апеляційну скаргу не оплачено судовий збір.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається на те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», оскільки має статус учасника бойових дій.

Згідно із з п.13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №545/1149/17 (провадження №14-730цс19) зазначено, що «…відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року №3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII…».

Такі ж правові позиції щодо застосування та тлумачення п.13 ч.1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі №9901/311/19 (провадження №11-795заі19), у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21.03.2018 у справі №490/8128/17 (провадження №К/9901/166/18, К/9901/30220/18).

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права (ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Таким чином, подана ОСОБА_1 апеляційна скарга у справі про стягнення з нього заборгованості не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

Відтак, ОСОБА_1 повинен сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, юридичною особою, був встановлений судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у редакції Закону на час звернення до суду із позовом.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становив 3028 гривні.

Згідно пп.6 п.1. ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції встановлений судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відтак, на підставі зазначеного, при поданні апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в сумі 4542 грн (із розрахунку 3028 грн х 150%).

Платіжні реквізити для перерахування судового збору:

отримувач коштів: Житомирська міська отг22030101

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача: МФО 899998;

рахунок отримувача: UA0006797 ;

код класифікації доходів бюджету: 22030101;

призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

За змістом ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги (заяви), яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу про залишення без руху.

Враховуючи наведене, апеляційна скарга залишається без руху.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Звягельського міськрайонного суду Житомирської області від 28 травня 2025 року залишити без руху.

Надати апелянту строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для звернення до Житомирського апеляційного суду із заявою про поновлення строку із наданням належних доказів поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду від 28.05.2025.

Роз`яснити заявнику, що якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження з належними доказами поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження не буде подано в зазначений строк, то у відкритті апеляційного провадження судом буде відмовлено у порядку, встановленому ст. 358 ЦПК України.

Роз`яснити заявнику, що оригінал квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору має бути подано безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Роз`яснити заявнику, що у випадку невиконання вимог ухвали в частині не сплати судового збору, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя