Справа № 134/314/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

26 червня 2025 року с-ще Крижопіль

Крижопільський районний суд Вінницької області

в складі: головуючої судді Кантонистої О.О.

за участю: секретаря судового засідання Франко О.Г.

представника відповідача адвоката Панасюка В.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Крижопіль цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Крижопільської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_2 ,

встановив:

24 лютого 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Крижопільської селищної ради, у якому просить визначити йому додатковий строк тривалістю чотири місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його тітки ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Жабокрич Крижопільського району Вінницької області померла його тітка ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшла земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,61 га, розташована на території Жабокрицької сільської ради. Позивач вказує, що ОСОБА_3 проживала одиноко, а він приїжджав до неї та допомагав по господарству. Про те, що ОСОБА_3 склала на його користь заповіт, йому не було відомо. Про наявність заповіту він дізнався лише в грудні 2024 року, коли знайшов його серед документів під час продажу житлового будинку ОСОБА_3 . Одразу після цього він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте нотаріус відмовила йому у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском шестимісячного строку на подання такої заяви. З огляду на викладене, позивач вважає, що строк для прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, тому наявні підстави для встановлення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою судді Крижопільського районного суду від 25 лютого 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Крижопільського районного суду від 18 березня 2025 року підготовче засідання у даній справі було відкладено на 10 год. 00 хв. 14 квітня 2025 року та зобов`язано Крижопільську державну нотаріальну контору надати суду відомості, чи заводилася спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , якщо заводилась, то надати суду належним чином завірену копію спадкової справи.

Ухвалою Крижопільського районного суду від 14 квітня 2025 року підготовче засідання у даній справі було відкладено на 10 год. 00 хв. 28 квітня 2025 року та зобов`язано приватного нотаріуса Тульчинського районного нотаріального округу Вінницької області Питель М.С. надати суду належним чином завірену копію спадкової справи № 38/2021, заведеної 04.03.2021 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Протокольною ухвалою Крижопільського районного суду від 28 квітня 2025 року оголошено перерву в підготовчому засіданні до 13 год. 30 хв. 07 травня 2025 року в зв`язку з неподанням витребуваних доказів особою, яка не є учасником судового процесу.

Ухвалою Крижопільського районного суду від 07 травня 2025 року залучено до участі у даній справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_2 , в зв`язку з чим підготовче засідання було відкладено на 11 год. 00 хв. 27 травня 2025 року.

27 травня 2025 року дану справу було знято з розгляду в зв`язку із зайнятістю головуючої судді в іншому судовому засіданні.

Ухвалою Крижопільського районного суду від 11 червня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті на 10 год. 00 хв. 26 червня 2025 року.

В судовому засіданні представник відповідача адвокат Панасюк В.Б. заперечив проти задоволення позовних вимог, мотивуючи тим, що наведені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є сумнівними та не можуть вважатися поважними, тобто такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця, що унеможливили звернення до нотаріуса у визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк, адже ним не доведено за яких обставин він дізнався про наявність заповіту. Крім того, з матеріалів спадкової справи, заведеної до майна ОСОБА_3 , вбачається, що спадкоємцем, який звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, є ОСОБА_2 , тому саме вона є належним відповідачем у даній справі, а не Крижопільська селищна рада.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, в матеріалах справи міститься його заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.

Третя особа ОСОБА_2 , виклик якої на підставі ч. 11 ст. 128 ЦПК України здійснений через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, в судове засідання не з`явилася.

Суд вважає можливим проводити розгляд справи у відсутності позивача та третьої особи, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Підстав для відкладення розгляду справи суд не вбачає.

Заслухавши представника відповідача адвоката Панасюка В.Б., дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Жабокрич Крижопільського району Вінницької області померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , повторного виданого 27 листопада 2024 року.

За життя ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений 05 серпня 2011 року секретарем виконкому Жабокрицької сільської ради Крижопільського району Вінницької області Кохан М.О. за р.№ 96, яким заповіла ОСОБА_1 належні їй земельні ділянки, розташовані на території Жабокрицької сільської ради. Даний заповіт є чинним, що підтверджується наявною в матеріалах спадкової справи, заведеної до майна ОСОБА_3 , інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 63794787 від 04.03.2021.

Постановою приватного нотаріуса Тульчинського районного нотаріального округу Вінницької області Питель М.С. від 23.12.2024 року № 178/02-31 позивачу ОСОБА_1 відмовлено в оформленні спадщини після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском ним встановленого законом терміну для прийняття спадщини.

Відповідно до ст. ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ст. 1233 ЦК України).

Згідно чинного на час відкриття спадщини законодавства, спадкоємцем, що прийняв спадщину, вважається особа, яка постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, ця особа не заявила про відмову від спадщини, а також спадкоємцем, що прийняв спадщину, є особа, яка на час відкриття спадщини не проживала постійно із спадкодавцем, однак у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1268, ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20).

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц вказала, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Частиною першою статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

За результатами розгляду справи суд приймає рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача).

Визначення у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад (правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року у справі № 761/23904/19, від 20 січня 2021 року у справі 203/2/19).

Якщо заявлені позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків іншої особи, яка не залучена до участі у справі в якості відповідача, вони не можуть бути розглянуті судом, оскільки лише за наявності належного складу відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог та вирішити питання про їх задоволення, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 грудня 2023 року у справі № 753/8710/21 вказано про те, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 листопада 2022 року в справі № 543/459/21 вказано, що предметом спору у цій справі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а тому відповідачами у справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Верховний Суд у своїй постанові від 20 листопада 2024 року у справі № 330/761/21 зазначає, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину (або їх правонаступники, спадкоємці). Лише за їх відсутності відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Судом встановлено, що приватним нотаріусом Тульчинського районного нотаріального округу Вінницької області Питель М.С. 04 березня 2021 року було заведено спадкову справу № 38/2021 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 за заявою спадкоємця за заповітом, посвідченим 19 лютого 2001 року секретарем Жабокрицької сільської ради Крижопільського району Вінницької області за р.№ 79, - ОСОБА_2 .

Відповідно до частини 2 статті 1254 ЦК України заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить.

Згідно наявної в матеріалах спадкової справи інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 63794787 від 04.03.2021 вищевказаний заповіт є чинним.

Враховуючи викладене, належним відповідачем у даній справі мала би бути спадкоємець за заповітом ОСОБА_2 , а не орган місцевого самоврядування в особі Крижопільської селищної ради.

Ухвалою Крижопільського районного суду від 07 травня 2025 року ОСОБА_2 було залучено до участі у даній справі в якості третьої особи, оскільки ЦПК України дозволяє суду залучити до участі у справі співвідповідача або замінити неналежного відповідача належним лише за клопотанням та за згодою позивача.

Копію вказаної ухвали позивач отримав 21 травня 2025 року, тобто йому було відомо про наявність спадкоємця за заповітом до майна ОСОБА_3 , яка прийняла спадщину у встановленому законом порядку, однак від позивача не надійшло клопотання про заміну відповідача.

Установивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє в позові до такого відповідача (постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (пункт 54) та 13 жовтня 2020 року у справі № 640/22013/18 (пункт 31).

Таким чином, враховуючи, що позивач клопотання про заміну неналежного відповідача не заявив, а суд не вправі замінити неналежного відповідача з власної ініціативи, беручи до уваги, що позов пред`явлено до неналежного відповідача, суд дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 76-89, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Крижопільської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_2 , - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Вінницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Відповідач: Крижопільська селищна рада, місцезнаходження: вул. Героїв України, 61, селище Крижопіль Тульчинського району Вінницької області, .

Третя особа: ОСОБА_2 , зареєстрована та проживає на території російської федерації ( АДРЕСА_2 ).

Повний текст рішення складено 07 липня 2025 року.

Суддя: