Справа № 130/1448/25
Провадження № 22-ц/801/1596/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції Заярний А. М.
Доповідач:Сало Т. Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2025 рокуСправа № 130/1448/25м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Сала Т.Б., суддів Панасюка О.С., Шемети Т.М., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Вінниця - Млин» та засновника Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Вінниця - Млин» ОСОБА_1 на ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 09 червня 2025 року про повернення заяви, постановлену суддею Заярним А.М., в цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Вінниця - Млин», засновника ТОВ «ТД «Вінниця - Млин» ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок злочину,

встановив:

22 травня 2025 року представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Вінниця - Млин» (далі ТОВ «ТД «Вінниця - Млин») та засновника цього товариства ОСОБА_1 адвокатом Люликом Р.І. подано позовну заяву до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення злочину.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 09 червня 2025 року позовну заяву Люлика Р.І. в інтересах ТОВ «ТД «Вінниця - Млин», засновника ТОВ «ТД «Вінниця - Млин» ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок злочину повернуто на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Не погодившись із вказаною ухвалою, ТОВ «ТД «Вінниця - Млин» та засновник ТОВ «ТД «Вінниця - Млин» ОСОБА_1 через адвоката Люлика Р.І. подали апеляційну скаргу, в якій просять скасувати ухвалу суду першої інстанції та прийняти нове рішення про направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, а саме вирішення питання про відкриття провадження у справі.

У скарзі зазначено, що позовна заява була сформована і надіслана засобами офіційної системи електронного судочинства, а всі додані до неї документи були належним чином підписані кваліфікованим електронним підписом адвоката. Внаслідок технічних обмежень підсистеми «Електронний суд» на час подання позову можливо зазначити лише одного позивача, хоча сам текст позовної заяви і додані документи повністю відображають інтереси двох позивачів. Суд мав керуватися ч. 1 ст. 185 ЦПК України та залишити позов без руху, а не повертати позовну заяву. Ухвала порушує фундаментальне право осіб на доступ до правосуддя та принципи правової визначеності і процесуальної справедливості. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У поданому на апеляційну скаргу відзиві ОСОБА_2 просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Згідно з частиною 2 статті 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвалу суду про повернення заяви позивачеві (п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України) розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України встановлено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вказані норми, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

Апеляційний суд, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що 22 травня 2025 року адвокатом Люликом Р.І. в системі «Електронний суд» сформовано шаблон «позовна заява про відшкодування моральної шкоди» та підписано вказаний документ кваліфікованим електронним підписом, як представником позивачів ТОВ «ТД «Вінниця - Млин» та засновника ТОВ «ТД «Вінниця - Млин» ОСОБА_1 ..

Вказаний шаблон не відтворює змісту позову, а сам текст позовної заяви додано у форматі PDF-файлу, як додаток до позовної заяви, у вигляді скан-копії.

Суд першої ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами встановив, що представником позивачів через систему «Електронний суд» було сформовано виключно супровідний лист щодо прийняття судом позову, відповідно до якого він являється представником лише одного позивача ТОВ «Вінниця - Млин», натомість сам цивільний позов, доданий до супровідного листа із зазначенням його представництва відносно двох позивачів, не містить відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позовну заяву з використанням підсистеми «Електронний суд».

З огляду на відсутність електронного цифрового підпису на електронному документі суд повернув позовну заяву на підставі п. 1 ч. 4 185 ЦПК України, оскільки вона не підписана у визначений законом спосіб.

Разом з тим, частина друга статті 175 ЦПК України визначає, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частинами першою, п`ятою статті 14 ЦПК України передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку (частина шоста цієї статті).

Відповідно до пункту 8 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 №1845/0/15-21 (далі - Положення), підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику (пункт 9 Положення про ЄСІТС).

У пункті 13 Порядку зазначено, що для автентифікації в Електронному кабінеті користувач використовує чинний сертифікат відкритого ключа та особистий ключ кваліфікованого електронного підпису, що зберігається на захищеному носії особистих ключів або на звичайному носії інформації, або інтегровану систему електронної ідентифікації (id.gov.ua).

Процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС (пункт 16 Порядку).

Відповідно до пунктів 25-27 Порядку, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Із наведеного слідує, що всі файли (додатки), які додаються до сформованого в підсистемі «Електронний суд» документа (який в даному випадку має назву позовна заява) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувача разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Відтак, суд не мав правових підстав робити висновок про відсутність електронного підпису на позовній заяві та повертати позовну заяву саме на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, яка говорить, що заява повертається у випадку, коли її подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Інших підстав для повернення позовної заяви судом в оскаржуваній ухалі не наведено.

Відповідно до статті 55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободу від порушень і протиправних посягань.

Згідно зі ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За змістом пунктів 3, 4 частини 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першомустатті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Разом із тим, не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

У справі «Беллет проти Франції» ЄСПЛ зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, шо відповідно п.4 ч.1 ст. 379 ЦПК України є підставою для її скасування з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. 364, 367, 379, 381, 382, 384, 389, 390 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Вінниця - Млин» та засновника Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Вінниця - Млин» ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 09 червня 2025 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Т.Б. Сало

Судді О.С. Панасюк

Т.М. Шемета