Провадження №2/752/7943/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 липня 2025 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, нарахованих на суму заборгованості 3% річних та інфляційні втрати,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Кузнецов Ілля Сергійович в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 за допомогою модуля Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, нарахованих на суму заборгованості 3% річних та інфляційні втрати.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 133 ЦПК України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до абз. 2 ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Позивачі при зверненні до суду не додали до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору у відповідному розмірі за заявлені позовні вимоги, однак подали клопотання про звільнення їх від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору, у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 є пенсіонером і протягом 2024 року отримував тільки пенсію, що всього складає 45973, 34 грн., інших доходів і заробітків він не має, адже є непрацездатною особою, а тому розмір судового збору у розмірі 6056 грн. є більше ніж 5% від його річного доходу за попередній календарний рік.

ОСОБА_2 є боржником по відкритим 19 виконавчим провадженням на загальні суми боргів більше 100000 грн., через що його єдиний рахунок в АТ КБ «Приватбанк» знаходиться під арештом і на ньому відсутні гроші для оплати судового збору. Також він з 2018 року не мав ніяких доходів, а тому розмір судового збору у розмірі 6056 грн. є більше ніж 5% від його річного доходу за попередній календарний рік.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При зверненні до суду з вимогою про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору, особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження обставин, які слугують підставами, передбаченими чинним законодавством, для задоволення такого роду клопотань. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового забору, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати належні, допустимі та достатні докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року (справа № 613/76/16-ц провадження № 61-21868св18) вказав, що вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення від його сплати повинно бути обґрунтованим. Особа, яка його заявляє, зобов`язана навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року).

Для звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» необхідно надати довідку з органу Державної податкової служби України про розмір доходів за попередній календарний рік, яка підтверджує, що розмір судового збору в цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 9901/77/20.

Таким чином, основною умовою для звільнення від сплати судового збору є тяжкий майновий стан особи, що звертається до суду, який вона повинна довести поданими письмовими доказами.

Суд відмовляє в задоволенні клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звільнення їх від сплати судового збору за подання позовної заяви та відстрочення сплати судового збору не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, оскільки останніми не надано до суду достатніх доказів відсутності доходу за попередній рік, а надані позивачами виписка про розмір виплаченої пенсії та інформація про відкритті виконавчі провадження, судом не беруться до уваги, оскільки вони не можуть свідчити про те, що позивачі не мають інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб - зокрема для сплати судового збору (вклади, нерухоме та рухоме майно з якого отримується дохід, компенсації, сукупний дохід родини, тощо), та не відображають відомості про об`єктивний матеріальний стан позивачів станом на дату подання позову, оскільки останні можуть мати і інші джерела доходу.

При цьому, пред`явлені позивачами вимоги не пов`язані із захистом соціальних, трудових, сімейних, житлових прав чи відшкодування шкоди здоров`ю. Позивачі не відносяться до осіб, коло яких визначено пунктом другим частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», а тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотання позивачів та звільнення їх від сплати судового збору.

Також суд звертає увагу, що позивачі скористалася своїм правом на правничу допомогу та уклали договір з адвокатом, доказів, що останні скористалися своїм правом на отримання безоплатної правничої допомоги, матеріали справи не містять, що в певній мірі дає підстави стверджувати, що позивачі мають грошові кошти для оплати судових витрат, в тому числі і судового збору.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовними вимогами майнового характеру, а саме: стягнути заборгованості за договором позики та нараховані на суму заборгованості 3% річних та інфляційні втрати.

Отже, оскільки у позовній заяві позивачами зазначено позовні вимоги майнового характеру, то ціна позову визначається сумою, яка стягується, за яку розмір судового збору складає 1% ціни позову, але не більше 15140 грн.

Позивачі при зверненні до суду зазначили ціну позову у розмірі 2204628,82 грн.

При цьому судом враховуються положення ч .3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», якою передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, з урахуванням ціни позову позивачі повинні були сплатити судовий збір у розмірі 12112 грн. (15140 грн. * 0,8 = 12112 грн.)

Вивчивши матеріали позовної заяви було встановлено, що вона була подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме:

- у позовній заяві не зазначено номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи;

- не сплачений судовий збір за позовні вимоги майнового у загальній сумі 12112 грн. (відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору - 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 1211,20 грн. та не більше 15140 грн.) за наступними реквізитами:

Отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Голосіїв.р-н/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783;

Банк отримувача - Казначейство України;

Код банку отримувача (МФО) - 899998;

Рахунок отримувача - UA0026002;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101;

Найменування коду класифікації доходів бюджету - судовий збір;

Призначення платежу - *; 101; РНОКПП позивача (для юридичних осіб код за ЄДРПОУ); судовий збір за позовною заявою (ПІБ фізичної особи чи назва юридичної особи позивача), Голосіївський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Згідно із ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачі в установлений судом строк повинні усунути зазначені недоліки, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачам.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання про звільнення позивачів від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, нарахованих на суму заборгованості 3% річних та інфляційні втрати залишити без руху, про що повідомити позивачів.

Запропонувати позивачам впродовж десяти днів з дня отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до Голосіївського районного суду міста Києва:

- належним чином оформленої позовної заяви, в якій зазначити номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи;

- належним чином оформленого документу, що підтверджує оплату судового збору за подання до суду позовної заяви у сумі 12112 (дванадцять тисяч сто дванадцять) грн. 00 коп.

Роз`яснити позивачам, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ж. І. Кордюкова