Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1311/25
Номер провадження2/711/1027/25
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
04 червня 2025 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі головуючого-судді Демчика Р.В., секретаря судового засідання Бутовської Д.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ведмідь Павло Васильович до ОСОБА_2 , третя особа: Товариства з обмеженою відповідальністю «Управлінська компанія «НОВА ЯКІСТЬ» дільниця 17» про відшкодування шкоди заподіяної залиттям квартири,-
ОСОБА_1 , діючи в особі представника адвоката Ведмідь П.В. звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , третя особа ТОВ «Управлінська компанія «НОВА ЯКІСТЬ» дільниця 17» про відшкодування шкоди заподіяної залиттям квартири.
Позов обгрнтовує тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 .
06.11.2023 трапилося залиття квартири АДРЕСА_2 , про що комісією у складі представників ТОВ «УК «НОВА ЯКІСТЬ» Дільниця №17 та мешканців будинку АДРЕСА_3 було складено відповідний АКТ від 08.11.2023. Вказаним актом було зафіксовано, що згідно заявки №158791 від 06.11.2023 до колл-центру ТОВ «УК «НОВА ЯКІСТЬ» про порив приладу опалення в квартирі АДРЕСА_4 , було обстежено та виявлено протікання приладу опалення (прогнила різьба перед футоркою батареї).
23.12.2024 знову трапилося залиття Квартири АДРЕСА_2 , про що комісією у складі представників ТОВ «УК «НОВА ЯКІСТЬ» Дільниця №17 та мешканців будинку АДРЕСА_3 було складено відповідний АКТ від 27.12.2024. Вказаним актом було зафіксовано, що згідно заявки №202810 від 23.12.2024 до колл-центру ТОВ «УК «НОВА ЯКІСТЬ» залиття відбулося з вищерозташованої квартири АДРЕСА_4 , а саме: у ванній кімнаті на підлозі було залишено душову лійку.
З метою визначення розміру матеріальної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири Позивач звернулася до судового експерта Печиборща В.З. з метою проведення будівельно-технічної експертизи.
Судовим експертом, за результатами проведення будівельно-технічної експертизи складено Висновок експерта № 01-25 від 27.01.2025 р., відповідно до якого:
Пошкодження, що має квартира АДРЕСА_1 , які виникли внаслідок її залиття, що мало місце 06.11.2023 року та 23.12.2024 року наведені в таблиці:
№ п /пНайменування приміщень Назва конструктивних елементівОзнаки пошкодження опоряджувального покриття та конструктивних елементів, які встановлені при обстеженні у кв. АДРЕСА_2
1Приміщення 1 (коридор) (площа 3,0 м2)Стеля- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Стіни- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
2Приміщення 2 (Санвузол) площа 2,9 м2)Стеля- гіпсокартон про металевому каркасі Шпаклювання, високоякісне фарбуванняОзнаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Двері - дерев`яніНе щільний притул по периметру коробки полотна дверей в наслідок деформації дверного блоку
3.Приміщення 3 кухня (площа 5,8 м2)Стеля- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Стіни- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
4.Приміщення 4 кімната (площа 17,4 м2) Стеля- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Стіни- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування ). Площа 5,2м2Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Стіни- високоякісна штукатурка , високоякісні шпалери ). Площа 33,3м2Ознаки протікання рідини, на поверхні шпалер в кутах плями сірого кольору. Відставання і пошкодження крайок
Підлога лінолеум, плінтус поліхролвініловий Ознаки протікання рідини, деформація покриття з лінолеуму
5.Приміщення 5 коридор (площа 1,7 м2 )Стеля- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Стіни- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень в наслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , які виникли внаслідок її залиття, що мало місце 06.11.2023 року та 23.12.2024 року визначалась експертом шляхом складання кошторисної документації ( Додаток № 2 до Висновку) з урахуванням фізичного зносу матеріалів в 5% і складає в цінах станом на час проведення експертизи 138618 ( сто тридцять вісім тисяч шістсот вісімнадцять грн) з урахуванням ПДВ.
Відповідно до "Методики по визначенню причин залиття з урахуванням нових технологій та визначенню матеріальної шкоди за його наслідками" [3] « Майнова шкода в межах будівельно-технічного дослідження, завдана залиттям, визначається як вартість відновлювального ремонту. Вартість відновлювального ремонту визначається як вартість ремонтно-будівельних робіт на підставі чинних державних будівельних норм та правил по визначенню вартості будівництва». Таким чином розмір завданої матеріальної шкоди, яку заподіяно власнику квартири АДРЕСА_1 , які виникли внаслідок її залиття, що мало місце 06.11.2023 року та 23.12.2024 року складає 138618 ( сто тридцять вісім тисяч шістсот вісімнадцять грн.) з урахуванням ПДВ.
Таким чином, розмір матеріальної шкоди заподіяної залиттям квартири, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, становить 128618,0 грн.
Крім того зазначила, що у квартирі АДРЕСА_2 постійно мешкає бабуся позивача, яка є особою похилого віку. Саме для її комфортного проживання позивачем було здійснено сучасний ремонт вказаної квартири. Сама ж ОСОБА_1 проживає у м. Києві. Сама ж позивач, дізнавшись про затоплення її квартири, пережила значні страждання, відчуття безвихіддя, оскільки за той час, що вона їхала з м. Києва до м. Черкаси що завгодно могло трапитися з її бабусею, і вона ніяк не могла на це вплинути. Потім був шок від побаченого в квартирі. Були довгі дні прибирання, з метою приведення квартири хоча б до того стану, щоб у ній можна було проживати. Позивач та її бабуся сильно переживали від цинізму відповідача, який не відшкодовував збитки, а лише «годував обіцянками». А потім, знову… Коли позивач дізналася, що Відповідач повторно затопив її квартиру, вона просто була в розпачі… Тим більше, коли після звернення до громадянина ОСОБА_2 вона почула лише грубощі та насмішки.
Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16.04.2025 року закрите підготовче провадження у справі, справа призначена до розгляду по суті.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. В заключне судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності та відсутності позивача. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував
Відповідач повторно в судове засідання не з`явився, хоча про дату та час місце розгляду був повідомлений належним чином.
У зв`язку з повторною неявкою відповідача в судове засідання суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
За змістом статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин (стаття 264 ЦПК України).
Відповідно до ч.ч.1,3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Відповідно до статей 1 та 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
Судом встановлено, що згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (індексний номер 301364870 від 18.05.2022 року) ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 .
Квартира АДРЕСА_4 , яка знаходиться вище над квартирою позивача належить на праві власності ОСОБА_2 , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №409498930 від 24.01.2025 року.
Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
08.11.2023 року представниками ТОВ «УК Нова Якість» Самофал А.А., Вороною О.М., за участі мешканця квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_3 було складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого/холодного водопостачання, водовідведення.
Із вказано акту вбачається, що 06.11.2023 року у квартирі АДРЕСА_1 трапилося залиття. На час обстеження приміщень квартири АДРЕСА_2 виявлені такі пошкодження: в кімнаті на стелі (водоемульсійне фарбування) мокра пляма 1,5 м2, на стіні замочування шпалер 4м2, підлога (лінолеум); на кухні на стелі (водоемульсійне фарбування), підлога (керамічна плитка). На час обстеження протікань інженерних мереж у квартирі АДРЕСА_2 не виявлено. Причиною залиття є вихід з ладу приладу опалення в квартирі АДРЕСА_4 , а саме: прогнила різьба перед футоркою батареї.
27.12.2024 року представником ТОВ «УК Нова Якість» Самофал А.А., за участі мешканця квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_3 було складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого/холодного водопостачання, водовідведення.
Із вказано акту вбачається, що 23.12.2024 року у квартирі АДРЕСА_1 трапилося залиття. На час обстеження приміщень квартири АДРЕСА_2 виявлені такі пошкодження: У ванній на стелі (водоемульсійне фарбування) виявлено мокрі плями 2 м2, стіни (кахель) в коридорі на стінах (водоемульсійне фарбування) мокрі плями 6 м2; у кімнаті на стінах замочування шпалер 3 м2, на стелі (водоемульсійне фарбування) мокрі плями 2 м2.
На час обстеження протікань інженерних мереж у квартирі АДРЕСА_2 не виявлено. Причиною залиття є порушення правил користування сантехобладнанням мешканцями квартири АДРЕСА_4 , а саме: у ванній кімнаті на підлозі було залишено душову лійку.
Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму ВСУ № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», суди повиннім ати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що її дії були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Однією з необхідних умов цивільно-правової відповідальності є наявність безпосереднього причинного зв`язку між протиправною поведінкою правопорушника і збитками потерпілої сторони, як вже зазначалося вище. Для притягнення особи до цивільно-правової відповідальності потрібен повний склад правопорушення, що складається з чотирьох елементів (протиправність, шкода, причинний зв`язок, вина). За відсутності хоч би одного з цих елементів (крім випадків безвинної відповідальності) цивільна відповідальність не настає.
Згідно висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи №01-25 від 27.01.2025 року пошкодження, що має квартира квартира АДРЕСА_1 , які виникли внаслідок її залиття, що мало місце 06.11.2023 року та 23.12.2024 року наведені в таблиці:
№ п /пНайменування приміщень Назва конструктивних елементівОзнаки пошкодження опоряджувального покриття та конструктивних елементів, які встановлені при обстеженні у кв. АДРЕСА_2
1Приміщення 1 (коридор) (площа 3,0 м2)Стеля- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Стіни- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
2Приміщення 2 (Санвузол) площа 2,9 м2)Стеля- гіпсокартон про металевому каркасі Шпаклювання, високоякісне фарбуванняОзнаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Двері - дерев`яніНе щільний притул по периметру коробки полотна дверей в наслідок деформації дверного блоку
3.Приміщення 3 кухня (площа 5,8 м2)Стеля- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Стіни- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
4.Приміщення 4 кімната (площа 17,4 м2) Стеля- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Стіни- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування ). Площа 5,2м2Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Стіни- високоякісна штукатурка , високоякісні шпалери ). Площа 33,3м2Ознаки протікання рідини, на поверхні шпалер в кутах плями сірого кольору. Відставання і пошкодження крайок
Підлога лінолеум, плінтус поліхролвініловий Ознаки протікання рідини, деформація покриття з лінолеуму
5.Приміщення 5 коридор (площа 1,7 м2 )Стеля- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Стіни- високоякісна штукатурка ,високоякісне фарбування )Ознаки протікання рідини, на поверхні фарбувального шару плями сірого кольору
Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень в наслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , які виникли внаслідок її залиття, що мало місце 06.11.2023 року та 23.12.2024 року визначалась експертом шляхом складання кошторисної документації ( Додаток № 2 до Висновку) з урахуванням фізичного зносу матеріалів в 5% і складає в цінах станом на час проведення експертизи 138618 ( сто тридцять вісім тисяч шістсот вісімнадцять грн) з урахуванням ПДВ.
Відповідно до "Методики по визначенню причин залиття з урахуванням нових технологій та визначенню матеріальної шкоди за його наслідками" [3] « Майнова шкода в межах будівельно-технічного дослідження, завдана залиттям, визначається як вартість відновлювального ремонту. Вартість відновлювального ремонту визначається як вартість ремонтно-будівельних робіт на підставі чинних державних будівельних норм та правил по визначенню вартості будівництва». Таким чином розмір завданої матеріальної шкоди, яку заподіяно власнику квартири АДРЕСА_1 , які виникли внаслідок її залиття, що мало місце 06.11.2023 року та 23.12.2024 року складає 138618 грн. з урахуванням ПДВ.
Слід зазначити, що відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Відповідно до ч.2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.
Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.
Справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов`язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди мають дослідити основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документ, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.
Згідно положень ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України), а доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України).
При цьому, належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню, як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій.
Правила допустимості доказів визначають легітимну можливість конкретного доказу підтверджувати певну обставину в справі. Правила допустимості доказів встановлені з метою об`єктивності та добросовісності у підтвердженні доказами обставин у справі, виходячи з того, що нелегітимні засоби не можуть використовуватися для досягнення легітимної мети, а також враховуючи те, що правосудність судового рішення, яке було ухвалене з урахуванням нелегітимного доказу, завжди буде під сумнівом.
Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму та означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами.
За таких обставин суд приймає до уваги зазначений висновок експерта, оскільки він містить інформацію щодо предмета доказування розміру матеріальної шкоди та підготовлений для надання його до суду.
На підставі наведеного, враховуючи те, що з вини власника квартири АДРЕСА_4 позивачу завдано матеріальної шкоди в розмірі 138618 грн., суд приходить до висновку стягнути з відповідача на користь позивача 128618 грн. завданої матеріальної шкоди, оскільки саме таку суму шкоди просить стягнути позивач.
Щодо стягнення моральної шкоди.
Відповідно до ч.1 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
На підставі ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. При цьому, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки, моральна шкода відшкодовується незалежно від наявності вини.
Відповідно до п. 5 Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.
Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань, яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Відповідні обставини встановлюються судом на підставі доказів, поданих сторонами та іншими учасниками справи. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
В обґрунтування цієї частини позовних вимог, позивач зазначив про те, що моральна шкода полягала у душевних стражданнях, яких фізична вона зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна.
Згідно з практикою ЄСПЛ, порушення прав людини вже саме по собі тягне за собою моральні страждання та виникнення моральної шкоди, а тому факт страждань доказування не потребує, для суду достатньою підставою для присудження компенсації моральної шкоди є сам факт порушення права (справа «Науменко проти України»).
Визначаючи розмір моральної шкоди судом враховано моральний стан позивача в результаті залиття квартири позивач отримала нервовий стрес, що призвело до душевних страждань, керуючись принципом справедливості, виваженості, розумності, суд приходить до висновку, що з боку неправомірних дій відповідача позивач дійсно зазнав моральних страждань, яку суд визначає в розмірі 5000 грн. та яку вважає за необхідним стягнути з відповідача на користь позивача.
Щодо стягнення судових витрат.
Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до ст. 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до ч.3 ст. ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.
Частиною 8 ст. 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
Відповідно до ч.ч.4-7 ст. 139 ЦПК України суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат. У випадках, коли сума витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача, або витрат особи, яка надала доказ на вимогу суду, повністю не була сплачена учасниками справи попередньо або в порядку забезпечення судових витрат, суд стягує ці суми на користь спеціаліста, перекладача, експерта чи експертної установи зі сторони, визначеної судом відповідно до правил про розподіл судових витрат, встановлених цим Кодексом. Суд має право накласти арешт на грошові кошти чи майно такої сторони в межах сум, присуджених до стягнення, в порядку, встановленому цим Кодексом для забезпечення позову. Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірним зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт.
У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами.
Разом з тим, таке клопотання від відповідача до суду не надходило.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22 листопада 2023 року у справі №712/4126/22 (провадження №14-123цс23) щодо відшкодування витрат за проведення експертизи дійшла наступних висновків:
«…..Витрати, пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи, належать до судових витрат (стаття 132, КАС України, стаття 123 ГПК України, стаття 133 ЦПК України).
Висновок експерта може бути підготовлений як підставі ухвали суду про призначення експертизи, так і на замовлення учасника справи.
У випадку подання учасником справи до суду висновку експерта, складеного на його замовлення, у такому висновку має бути зазначено, що його підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Зокрема, інша сторона може подати до суду заяву про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, і у разі, якщо суд визнає наявність таких підстав, такий висновок не приймається судом до розгляду (стаття 101 КАС України, стаття 98 ГПК України, стаття 102 ЦПК України).
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд враховує те, коли замовлено експертизу та отримано висновок експерта - до чи після звернення позивача до суду з позовом, та те, чи пов`язані безпосередньо ці витрати з розглядом справи.
Отже, відшкодування витрат за проведення експертизи не обмежується випадком її призначення та проведення після відкриття провадження у справі.
Відтак сторона, на користь якої ухвалено рішення, має право на відшкодування витрат за експертизу, проведену до подання позову, якщо такі витрати пов`язані з розглядом справи, зокрема якщо судом враховано відповідний висновок експерта як доказ.
Відмова у відшкодуванні судових витрат за проведення експертизи стороні, на користь якої ухвалене судове рішення (особливо, якщо суд врахував відповідний висновок експерта як доказ), не узгоджується із засадами розумності, добросовісності, справедливості та правової визначеності, а також не забезпечує конструкцію передбачуваності застосування процесуальних норм, отже, не є такою, що відповідає принципу верховенства права…..».
Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).
На підтвердження понесення витрат на правничу допомогу під час розгляду даної справи, представником позивача надано ордер серії СА № 1113163 від 17.02.2025 року на надання правничої (правової) допомоги адвокатом Ведмідь П.В., виданий адвокатом, що здійснює адвокатську діяльність індивідуально, договір про надання правової допомоги від 15.01.2025 року, укладений між адвокатом Ведмідь П.В. та ОСОБА_5 , предметом якого є забезпечення прав, свобод і законних інтересів Клієнта у будь-якому статусі: підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого, виправданого; потерпілого; особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру вирішується питання про їх застосування у кримінальному провадженні; особи, стосовно якої розглядається питання про видачу іноземній державі (екстрадицію); особи, яка притягається до адміністративної відповідальності під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Надання правової допомоги Клієнту у статусі свідка у кримінальному провадженні. Надання Клієнту правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу його діяльності в будь-якому статусі. Складення заяв, скарг, заперечень, процесуальних та документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів Клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення. Представництво інтересів Клієнта у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.
Відповідно довідки №1 від 14.02.2025 року про оплату гонорару ОСОБА_1 сплатила адвокату Медвідь П.В. 7000 грн. витрат на правову допомогу на підставі акту надання послуг №1 від 14.02.2025 року.
Приймаючи рішення щодо розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу, суд враховує також позицію Верховного суду, який неодноразово вказував на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (додаткова постанова Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц та постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18).
В даному випадку, враховуючи незначну складність справи, характер виконаної адвокатом роботи, критерій реальності та розумності розміру адвокатських витрат, суд вважає за можливе заяву про ухвалення додаткового рішення задовольнити та стягнути з відповідача на користь позивача понесені витрати на надання професійної правничої допомоги в сумі 4000 грн.
У відповідності до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути 1336,16 грн. пропорційно до задоволеної частини позовних вимог.
На підставі викладеного ст.ст. 11, 22, 1166, 1167 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 259, 261, 263, 264, 265, 352, 354 ЦПК України, суд,-
Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий: Р. В. Демчик