ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1270/25Головуючий по 1 інстанції
Справа №693/1747/24 Категорія: 305010000 Защитинська Т. І.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2025 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідачФетісова Т. Л.
суддіГончар Н. І., Сіренко Ю. В.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу відповідача на рішення Жашківського районного суду Черкаської області від 29.04.2025 (повний текст складено 29.04.2025, суддя в суді першої інстанції Защитинська Т. І.) у цивільній справі за позовом ПАТ «Черкасиобленерго» в особі Відокремленого структурного підрозділу «Уманські енергетичні мережі» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за спожиту недовраховану електричну енергію,

в с т а н о в и в :

у грудні 2024 року позивач звернувся з позовом у цій справі до суду, яким просив стягнути з відповідача на свою користь борг за спожиту недовраховану електричну енергію в сумі 39 484,97 грн, мотивуючи про те, що 20.10.2022 працівниками Жашківської філії ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» в порядку здійснення контролю за дотриманням споживачами умов Договору та норм Правил роздрібного ринку електричної енергії, в присутності представника споживача, в житловому будинку, за адресою АДРЕСА_1 , виявлено порушення п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: «Самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи розподілу, поза розрахунковий прилад обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку, шляхом підключення електропроводки до ввідного кабелю. Самовільне підключення виконано відкрито».

10.11.2022 у присутності відповідача відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення, на якому розглянуто акт про порушення № 006214 від 20.10.2022 та прийнято рішення провести розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, згідно із главою 8.4 ПРРЕЕ (пп. 7 п. 8.4.2 та п. 8.4.13 ПРРЕЕ) за 6 календарних місяців за період з 21.04.2022 по 20.10.2022 по допустимому тривалому струму, який може протікати мідь, 2*2,5 згідно із гл. 1.3 ПУЕ (25А). Рішення оформлено протоколом № 000022 від 10.11.2022.

Сума нарахувань, згідно з розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, складає 7248 кВт*год в сумі 39 484,97 грн.

Рішенням Жашківського районного суду Черкаської області від 29.04.2025 позовні вимоги задоволено з посиланням на обов`язок споживача відшкодувати постачальнику вартість позаобліково спожитої електроенергії.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, відповідач 27.05.2025 через відділення поштового зв`язку подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення у справі скасувати та залишити без задоволення позовні вимоги.

Вказує, що судом порушено підсудність розгляду справи, адже місце проживання відповідача зареєстроване у АДРЕСА_2 , отже спір у справі підсудний Голосіївському районному суду м. Києва.

Суд не врахував, що відповідач підключився до лінії електропередач у березні 2022 року позаболіково при зварюванні протитанкових їжаків для відсічі збройній агресії проти України, оскільки запобіжники у його будинку в с. Безпечна не витримували навантаження. Працівників постачальника електроенергії повідомлено про вказану подію не було, оскільки їх не було на робочому місці, про що, в подальшому, забув. Зварювальні роботи виконувалися короткий проміжок часу, а нарахована сума боргу є непомірно великою.

Скаржник зауважує, що 01.12.2022 звертався до енергетичних мереж для реструктуризації заборгованості, однак відповідний договір в силу певних обставин не підписав. Позивач також не переглянув розмір тарифу згідно рішення АМКУ від 14.12.2016.

Нарахована сума заборгованості є непомірно великою для відповідача, який має інвалідність ІІ групи, пов`язану з війною, та дружину з інвалідністю ІІ групи.

У відзиві на апеляційну скаргу ВСП «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» просило суд її відхилити як безпідставну, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, оскільки вважає його законним та належним чином обґрунтованим.

За правилами ч.1 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, предметом позову є стягнення коштів в сумі 39484,97 грн. За таких обставин апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази у справі, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

При розгляді справи встановлено, що 20.10.2022 працівниками відокремленого структурного підрозділу «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» виявлене порушення споживачем ОСОБА_1 правил роздрібного ринку електричної енергії, про, що складений Акт про порушення № 006214.

Згідно із вказаним Актом від 20.10.2022 відповідач за адресою: АДРЕСА_1 , порушив ПРРЕЕ, а саме: самовільно підключив електропроводу до електричної мережі, що не є власністю оператора системи розподілу, поза розрахунковий прилад обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку, шляхом підключення електропроводки до ввідного кабелю. Самовільне підключення виконано відкрито (а.с. 12-15).

Згідно з Протоколом № 000022 від 10.11.2022 засідання комісії з розгляду актів про порушення відокремленого структурного підрозділу «Уманські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго», комісія розглянула Акт про порушення № 006214 від 20.10.2022 та прийняла рішення провести розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, згідно із главою 8.4 ПРРЕЕ (пп. 7 п. 8.4.2 та п. 8.4.13 ПРРЕЕ) за 6 календарних місяців за період з 21.04.2022 по 20.10.2022 по допустимому тривалому струму, який може протікати мідь, 2*2,5 згідно із гл. 1.3 ПУЕ (25А). Сума нарахувань, згідно з розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, складає 7248 кВт*год в сумі 39 484,97 грн (а.с. 16-17).

Відповідно до розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ОСОБА_1 . ПРРЕЕ, обсяг необлікованої електричної енергії складає 7248 кВт*год на суму 39 484,97 грн (а.с. 18).

25.01.2023 на ім`я відповідача направлялася претензія за № 38 про сплату суми нарахування 39484,97 грн в добровільному порядку. Претензія залишена без відповіді та без задоволення (а.с.21).

Відповідач у грудні 2022 року звертався до позивача із заявою про реструктуризацію боргу.

Зокрема, із заяви від 01.12.2022 вбачається, що відповідач визнав свою вину у допущених порушеннях та зобов`язався сплатити борг на суму 39 484,97 грн (а.с. 19).

Позивач погодився на реструктуризацію боргу, відповідні листи направлялись відповідачу на його поштову адресу (а.с. 20, 23). Однак на час звернення до суду із цією позовною заявою відповідач не вжив жодних заходів, спрямованих на підписання договору реструктуризації боргу.

Правовідносини, наявні між сторонами справи на підставі вказаних фактичних обставин, мають таке правове регулювання.

Згідно ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже необхідно встановити таку сукупність обставин для висновку про обґрунтованість вимог про відшкодування шкоди: 1) наявність шкоди у позивача, 2) неправомірні дії особи, до якої заявлено відповідні вимоги, 3) причинно-наслідковий зв`язок між наявною шкодою в позивача та неправомірними діями відповідача.

Згідно зі ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Так згідно п.п.1,3 ч.1 ст.58 ЗУ «Про ринок електричної енергії» в редакції станом на час складання акта про порушення від 19.02.2021, споживач має право купувати електричну енергію для власного споживання за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку, за умови укладення ним договору про врегулювання небалансів та договору про надання послуг з передачі електричної енергії з оператором системи передачі, а у разі приєднання до системи розподілу - договору про надання послуг з розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу; або купувати електричну енергію на роздрібному ринку у електропостачальників або у виробників, що здійснюють виробництво електричної енергії на об`єктах розподіленої генерації, за правилами роздрібного ринку; отримувати електричну енергію належної якості згідно з умовами договору та стандартами якості електричної енергії.

Згідно п.1 ч.3 ст.58 ЗУ «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.77 ЗУ «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312, в редакції станом на дату складання акта, яким зафіксовано порушення, самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення.

Згідно п.8.2.5 наведених Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення., а згідно п.8.2.6 даних Правил, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання повідомлення про місце, час і дату засідання комісії або відсутності споживача або його представника за адресою, визначеною у даних щодо споживача, наявних в оператора системи, оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно з п. 8.2.7 даних Правил споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.

Відповідно до п.п. 6 п. 8.4.2 даних Правил, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: за самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку.

Згідно з п.п. 2 п. 8.4.8 згаданих Правил кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Згідно з п.8.4.13. даних Правил у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби для побутового споживача(t вик.с.п.), як відповідач у справі, приймається рівним 8 год.

З урахуванням вищенаведеного нормативно-правового регулювання правовідносин сторін у справі, а також встановлених при розгляді справи фактичних обставин, апеляційний суд прийшов до висновку про те, що внаслідок позаоблікового підключення відповідача по джерела електроживлення та відповідного безоблікового споживання електроенергії відповідачем було завдано позивачу шкоди в сумі 39484,97 грн, що при апеляційному перегляді під сумнів учасниками судового розгляду не ставиться.

Зокрема, відповідач визнає факт поза облікового підключення до лінії електропередач та споживання в такій формі електроенергії без урахування її фактичного обсягу.

Аргументи скаржника про те, що він позаобліково підключився до лінії електропередач при зварюванні протитанкових їжаків для відсічі збройній агресії проти України, оскільки запобіжники у його будинку в с. Безпечна не витримували навантаження, враховуючи відсутність належного інформування з даного приводу працівників місцевого РЕМу безпосередньо після підключення та в найближчі дні після цього, зважаючи на можливу відсутність їх на робочому місці, не можуть свідчити про те, що споживач діяв добросовісно, вчиняючи дії щодо позаоблікового споживання електроенергії хоча і з суспільно корисною метою.

Не можна погодитися з посиланнями скаржника і на те, що зварювальні роботи виконувалися короткий проміжок часу, а нарахована сума боргу є непомірно великою, адже нарахування обсягу спожитої електроенергії у разі позаоблікового підключення здійснюється у порядку, визначеному вищенаведеними нормами законодавства, в частині визначення часу споживання.

При цьому відповідач не надав об`єктивних доказів того скільки саме часу ним фактично позаобліково споживалася електроенергія за адресою АДРЕСА_1 .

Посилання відповідача на неналежне визначення позивачем тарифів, а також не укладення договору про реструктуризацію боргу за встановленого дотримання приписів законодавства щодо порядку нарахувань обсягів позаобліково спожитої електроенергії не може підтверджувати незаконність висновків суду першої інстанції по суті спору у справі.

Доводи апеляційної скарги стосовно того, що нарахована сума заборгованості є непомірно великою для відповідача, який має інвалідність ІІ групи, пов`язану з війною, та дружину з інвалідністю ІІ групи, не дають апеляційному суду підстави для визначення іншої суми збитків, адже відповідні нарахування мають чітку регламентацію згідно Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312, які не передбачають особливостей у розрахунках для певної категорії споживачів, зокрема, осіб з інвалідністю.

Апеляційний суд відхиляє посилання скаржника на те, що судом у цій справі порушено підсудність, так як місце проживання відповідача зареєстроване у АДРЕСА_2 , отже спір у справі підсудний Голосіївському районному суду м. Києва, з урахуванням такого.

Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 31.12.2024 дану справу на розгляд за підсудністю направлено до Голосіївського районного суду м. Києва з мотивів необхідності розгляду справи за зареєстрованим місцем проживання відповідача (ч.1 ст.27 ЦПК України).

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 24.01.2025 справу повернуто на розгляд до Жашківського районного суду Черкаської області з посиланням на те, що у відповідності до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Верховний суд у справі №638/1988/17 постанова від 10.04.2019 зазначив, що правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.02.2021 у справі №911/2390/18, зазначила, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Водночас, поняття позови, що виникають з приводу нерухомого майна» (ч.1 ст. 30 ЦПК України) є ширшим, ніж поняття «позови, де предметом спору є нерухоме майно), а тому правило даної норми розповсюджується і на позови щодо будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно та речових (немайнових) прав на власне чи чуже нерухоме майно.

Отже, виходячи з аналізу вищенаведеного, вбачається, що правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна та стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною умов договору, об`єктом якого є нерухоме майно.

Відтак відповідні аргументи скаржника в цій справі при апеляційному перегляді підтвердження не отримали.

Згідно ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже рішення Жашківського районного суду Черкаської області від 29.04.2025 у даній справі слід залишити без змін, а подану відповідачем апеляційну скаргу без задоволення.

На підставі ст. 141 ЦПК України у зв`язку зі звільненням скаржника від сплати судового збору як особу з інвалідністю ІІ групи згідно п.9 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» витрати по сплаті судового збору за апеляційний перегляд справи слід віднести на рахунок державного бюджету.

Керуючись ст. ст. 141, 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в :

апеляційну скаргу відхилити.

Рішення Жашківського районного суду Черкаської області від 29.04.2025 у даній цивільній справі залишити без змін.

Судові витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в апеляційному суді віднести на рахунок державного бюджету.

Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня ухвалення та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством.

Повну постанову складено 02.07.2025.

Суддя-доповідач

Судді