Справа №: 397/149/24
провадження №: 2-п/398/29/25
УХВАЛА

Іменем України

"09" липня 2025 р. м.Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі

головуючого судді Подоляк Я.М.,

за участі секретаря судового засідання Буличової Н.В.,

заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрії заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25.04.2025 року у цивільній справі №397/149/24 за позовом ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

02.06.2025 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про перегляд заочного рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25.04.2025 року у цивільній справі №397/149/24 за позовом ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заява ОСОБА_1 обґрунтована тим, що він не був повідомлений належним чином про розгляд справи, а тому, не міг прийняти участь у судових засіданнях, був позбавлений права подати відзив на позовну заяву, що потягло за собою неврахування судом всіх обставин справи в їх сукупності, та, як наслідок, передчасний висновок щодо обґрунтованості позовних вимог та стягнення з нього кредитної заборгованості. При цьому зазначає, що він дійсно був зареєстрований за адресою, на яку судом було направлено повістки про його виклик у судові засідання, але фактично проживає за іншою адресою, тому не отримував судові виклики, також повістка не була вручена членам його родини. Крім того, заявник посилається на те, що зазначення причини невручення рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» «за закінченням терміну зберігання» є щонайменше не коректним. Відомості про повернення до суду першої інстанції повістки про виклик ОСОБА_1 до суду з вказівкою причини повернення - за закінченням терміну зберігання, не свідчать про відмову відповідача від одержання повістки чи про належне його повідомлення про дату та час розгляду справи судом. Про існування рішення суду він дізнався 30.04.2025 року, отримавши його в електронній формі в застосунку «Дія».

03.07.2025 року від ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» на адресу суду надійшли заперечення на заяву про перегляд заочного рішення суду, відповідно до яких вважають, що дана заява є такою, що не підлягає задоволенню виходячи з наступного. Посилання ОСОБА_1 на те, що він не був належним чином повідомлений про розгляд справи, спростовуються матеріалами справи, які містять докази належного повідомлення відповідача про судові засідання. Крім того, користувач мобільного застосунку «Дія» як учасник судового процесу отримує повідомлення з інформацією про назву та адресу суду, номер зали судового засідання, єдиний унікальний номер справи, суть спору та сторони у справі, судові рішення. Отже, відповідача мав можливість і нічим не був обмежений щодо набуття інформації по даній справі. Позивач розцінює заяву про перегляд заочного рішення відповідача необґрунтованою, так як не дотримані умови (обставини), за яких заочне рішення підлягає скасуванню, та перегляду (ч. 1 ст. 288 ЦПК України), а саме, відповідач не посилаються на жодні обставини та докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, вся зазначена заявником аргументація була досліджена судом в заочному рішенні. За таких обставин просить заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Заявник (відповідач) в судовому засіданні пояснив, що факт отримання кредиту не заперечує, проте з нарахованими відостками не погоджується.

Представник ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР у судове засідання не з`явився, у своїх письмових запереченнях просив розгляд заяви проводити за відсутності представника позивача.

Дослідивши матеріали справи та заяви про перегляд заочного рішення, суд доходить до наступного висновку.

Згідно зі ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

З матеріалів справи вбачається, що заочним рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25.04.2025 року у справі № 398/149/24 задоволено позовні вимоги ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» та стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість в загальному розмірі 68 752,80 грн, а також судові витрати в сумі 6 028,00грн.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином шляхом направлення судових повісток про його виклик в судові засідання на 21.05.2024, 12.07.2024, 20.12.2024, 24.02.2024, 25.04.2025, на адресу місця його проживання, зареєстровану в установленому порядку. При цьому, поштові відправлення з судовими повістками повернулись на адресу суду з відміткою про невручення у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою. Жодне з направлених відповідачеві судом поштових відправлень не повернулось на адресу суду з відміткою про невручення у зв`язку з закінченням терміну зберігання, як зазначає відповідач. Крім того, у зв`язку з неотриманням відповідачем судових повісток, його виклик в судові засідання також було здійснено шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Щодо посилань відповідача на те, що він фактично проживав та з 08.08.2024 був зареєстрований за іншою адресою, тому не міг отримати поштові відправлення за місцем своєї реєстрації, слід зазначити, що судові повістки про його виклик в судові засідання на 21.05.2024, 12.07.2024 були надіслані за його фактичним місцем реєстрації.

У частинах першій, третій статті 131 ЦПК України передбачено обов`язок учасників судового процесу повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) та про причини неявки в судове засідання.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Копію заочного рішення ОСОБА_1 було направлено судом 28.04.2025 року на адресу місця його проживання, зареєстровану в установленому порядку, та відповідно до рекомендованого повідомлення було отримано дружиною відповідача. При цьому, відповідач також надав скріншот отримання ним судового рішення в додатку «Дія» 30.04.2025 року. Заяву про перегляд заочного рішення заявником направлено на адресу суду засобами поштового зв`язку 14.05.2025 року, що підтверджується відміткою на поштовому конверті, отже строк на звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення ним не пропущено.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального або спрощеного позовного провадження.

Згідно зі ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Крім того, в контексті даної статті наявність однієї з підстав, зазначених у частині ч. 1 статті 288 ЦПК України, не спричиняє скасування заочного рішення. Лише у своїй сукупності названі обставини спричиняють скасування заочного рішення. Наявність лише однієї з них не приносить відповідачеві позитивного результату, внаслідок чого він зберігає можливість оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Суд вважає, що заява відповідача про перегляд заочного рішення не містить посилання на докази, які могли б мати істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача і не подання відзиву на позовну заяву, та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 260, 287, 284, 288 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25.04.2025 року у цивільній справі №397/149/24 за позовом ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (ч.4 ст.287 ЦПК України).

Рішення може бути оскаржене до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Повний текст ухвали складено 09.07.2025 року.

Суддя Я.М.Подоляк