справа № 752/7459/24 головуючий у суді І інстанції Слободянюк А.В.
П О С Т А Н О В А

Іменем України

25 червня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Фінагеєва В.О.,

суддів Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.,

за участю секретаря Надточий К.О.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 19 березня 2025 року про залишення позову без розгляду, ухвалене під головуванням судді Слободянюк А.В. в місті Києві, дата складення повного тексту рішення 27 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання договору купівлі-продажу, -

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом та просила стягнути з відповідача на її корить грошові кошти з урахуванням збитків в сумі 1 770 435,00 грн., 222 417,09 грн. пені та 100 000,00 моральної шкоди.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 19 березня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції через неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази вручення судової повістки позивачу ОСОБА_4 як на 28 січня 2025 року так і на 19 березня 2025 року, що вказують на неналежне повідомлення судом першої інстанції позивача про дату та час судового засідання у відповідності до вимог ст. 128-130 ЦПК України. Так, відповідно до наявного в матеріалах справи рекомендованого повідомлення за 27 грудня 2024 року зазначено, що вищезазначене поштове відправлення, поштовий переказ вручено особисто Любецький, хоча позивачем є ОСОБА_1 . Крім того в графі розписка про одержання відсутній підпис про таке отримання. Суд першої інстанції на вказані недоліки увагу не звернув. Аналогічна ситуація була із повідомленням позивача ОСОБА_1 19 лютого 2025 року щодо дати судового засідання на 19 березня 2025 року. Що стосується представника позивача, то неявка в судове засідання 28 січня 2025 року відбувалася по причині масованої нічної повітряної атаки та необхідності перебування майже всю ніч в укритті. Що стосується не явки в судове засідання 19 березня 2025 року, то виклики до суду на вказану дату представник позивача не отримував. Слід зазначити, що представник позивача з моменту відкриття провадження у справі і до 28 січня 2025 року завжди прибував у судове засідання, що свідчить про сумлінне ставлення ним до свої обов`язків. В матеріалах справи наявна довідка про доставку електронного документу без дати її складання (а.с.122,) Однак, зі змісту довідки про доставку електронного листа, яка складена невідомою відповідальною особою, не вбачається змісту самої судової повістки про виклик до суду та, зокрема, неможливо встановити дату та час судового засідання, в яке викликається особа, процесуальний статус особи, яка викликається, що вказує на відсутність належного повідомлення учасника справи про дату та час судового засідання.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач та її представник будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явилися в судове засідання і від сторони позивача не надходило заяв про розгляд справи у відсутність сторони позивача.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Частиною першою статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Враховуючи наведене, суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Наведене узгоджуються з висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21.

Судом становлено, що ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 29 квітня 2024 року у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 06 серпня 2024 підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Справа неодноразово призначалася до розгляду.

28 січня 2025 року судове засідання було відкладено через неявку учасників процесу, заяви про відкладення розгляду справи або про проведення судового засідання за їх відсутності не надходило, про розгляд справи повідомлено своєчасно та належним чином про що свідчить власноручна розписка представника позивача адвоката Мельника А.І. (а.с. 113).

Враховуючи, що адвокат Мельник А.І. є користувачем електронної підсистеми «Електронний суд ЄСІТС» та використовував зазначену електронну систему для подання до суду та отримання документів, судом направлено адвокату за допомогою підсистеми «Електронний суд ЄСІТС» судову повістку про виклик в судове засідання на 19 березня 2025 року, яка доставлена до електронного суду 05 лютого 2025 року о 02 год. 15 хв.

В судове засідання 19 березня 2025 позивач та його представник повторно не з`явилися. Заяви про розгляд справи за їх відсутності або про відкладення розгляду справи суду не надходило. Про день та час розгляду справи повідомлено своєчасно та належним чином представника позивача адвоката Мельника А.І. шляхом доставки повістки в електронний кабінет (а.с. 122).

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частини перша статті 58 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з статтею 14 ЦПК України в судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення (частина одинадцята статті 272 ЦПК України).

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Днем вручення судової повістки є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи (частина восьма статті 128 ЦПК України).

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (частина п`ята статті 130 ЦПК України).

Адвокат як представник бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає в реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи. Це означає також, що процесуальні дії (рішення) позиція представника в судовому процесі створюють юридичні наслідки для особи, від імені якої він діє, і остання має теж це розуміти.

Участь сторони в судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом сторони, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави (постанова Великої Палати Верховного Суду від 11.07.2024 року в справі № 9901/236/21).

Суд першої інстанції правильно констатував, що позивач через свого представника була належно повідомлена про розгляд справи 28 січня 2025 року та 19 березня 2025 року, однак в судове засідання не з`явилася, заяву про розгляд справи за її відсутності не подала, у зв`язку із чим наявні підстави для залишення позову без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що позивач та її представник повторно не з`явились в судове засідання, про його час і місце повідомлені належним чином.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі. Відтак, доводи апеляційної скарги про те, що позивач не була належним чином повідомлена про судові засідання, призначені на 28 січня 2025 року та на 19 березня 2025 року, є безпідставними.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала Голосіївського районного суду м. Києва від 19 березня 2025 року постановлена з додержанням норм процесуального права, відтак підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги немає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 19 березня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повне судове рішення складено 27 червня 2025 року.

Головуючий Фінагеєв В.О.

Судді Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.