Справа № 183/1635/25
№ 2/183/2618/25
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 червня 2025 року Самарівський міськрайонний суд Дніпропетровської області, у складі:
головуючої судді Сороки О.В.,
секретаря судових засідань Шевченко О.С.,
розглянувши, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сєвєродонецької міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини,-
Стислий виклад позиції позивача.
У лютому 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Сєвєродонецької міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області, в якому просила визначити їй додатковий строк в три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Чернівці померла її сестра ОСОБА_2 , про що виконавчим комітетом Острицької сільської ради Чернівецького району було 05.02.2014 року зроблено актовий запис № 24.
Після її смерті відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1 , що належала померлій на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Сєвєродонецького міського нотаріального округу Малаховим С.О. 01 грудня 2003 року за реєстр. номером 6493.
Відповідно до записів в свідоцтві про народження серії НОМЕР_1 виданого Арапівською сільською радою Троїцького району Луганської області щодо ОСОБА_2 батьками зазначені : мати - ОСОБА_3 , запис про батька відсутній.
06 травня 1960 року ОСОБА_3 уклала шлюб з ОСОБА_4 , про що Сєвєродонецьким міським бюро РАЦС Луганської області було зроблено запис № 244.
Відповідно до свідоцтва про народження позивача серії НОМЕР_2 виданого Сєвєродонецьким міським бюро РАЦС Луганської області мати зазначена ОСОБА_5 , батько - ОСОБА_4 .
21 жовтня 1978 року позивач уклала шлюб з ОСОБА_6 , про що Сєвєродонецьким міським бюро РАЦС Луганської області було зроблено запис № 970.
23 січня 1980 року шлюб між ними було розірвано.
05 червня 1983 року позивач уклала шлюб з ОСОБА_7 , про що Сєвєродонецьким міським бюро РАЦС Луганської області було зроблено запис № 441.
Таким чином, позивач наполягає на тому, що вона з померлою є рідними сестрами по лінії матері. Інших братів чи сестер померла не мала, спадкоємців першої черги також не мала.
Їх мати ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 і єдиним спадкоємцем після сестри ОСОБА_2 є позивач.
Сестра позивача постійно проживала з нею, позивач здійснювала догляд за нею та після смерті поховала, з дотриманням всіх звичаїв та обрядів.
На утриманні позивача залишився батько, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , внаслідок чого через тяжкі сімейні обставини, через вчасно не подала заяву про прийняття спадщини після смерті сестри.
Постановою приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Гальчук І.С. від 12 лютого 2025 року відмовлено у видачі свідоцтва про право власності, у зв`язку із тим, що позивачем пропущений строк на прийняття спадщини.
Зазначені обставини стали підставою для звернення до суду.
Процесуальні дії у справі.
Ухвалою суду від 20 лютого 2025 року відкрито загальне позовне провадження у справі (а.с. 33).
Ухвалою суду від 30 квітня 2025 року закінчено підготовче провадження у справі (а.с.37).
Позиція сторін в судовому засіданні.
Позивач у призначене судове засідання не з`явилася, звернулась до суду із заявою про розгляд справи без участі позивача, заявлені позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила задовольнити.
Представник відповідача Сєвєродонецької міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області відзив на позовну заяву не подав, в судове засідання не з`явився,причини неявки суду не повідомив.
Оскільки відповідач був належним чином повідомлений про місце, дату і час розгляду справи, а тому у відповідності до ст. 280 ЦПК України, суд з погодження позивача, провів заочний розгляд справи, за наявними у справі доказами.
Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.
Суд, дослідивши подані докази, з точки зору належності та допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного висновку.
Фактичні обставини справи.
ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Чернівці померла ОСОБА_2 , про що виконавчим комітетом Острицької сільської ради Чернівецького району було 05.02.2014 року зроблено актовий запис № 24 (а.с. 23).
Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1 , що належала померлій на підставі договору купівлі-продажу (а.с. 16-18), посвідченого приватним нотаріусом Сєвєродонецького міського нотаріального округу Малаховим С.О. 01 грудня 2003 року за реєстр. номером 6493(а.с.19,20).
Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_1 виданого Арапівською сільською радою Троїцького району Луганської області щодо ОСОБА_2 батьками зазначені : мати - ОСОБА_3 , запис про батька відсутній (а.с. 11).
06 травня 1960 року ОСОБА_3 уклала шлюб з ОСОБА_4 , про що Сєвєродонецьким міським бюро РАЦС Луганської області було зроблено запис № 244 (а.с.13).
Відповідно до свідоцтва про народження позивача ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 в від 10.07.1961 р.н., иданого Сєвєродонецьким міським бюро РАЦС Луганської області мати зазначена ОСОБА_5 , батько - ОСОБА_4 (а.с.12).
21 жовтня 1978 року позивач ОСОБА_9 уклала шлюб з ОСОБА_6 , про що Сєвєродонецьким міським бюро РАЦС Луганської області було зроблено запис № 970 (а.с.14).
23 січня 1980 року шлюб між ними було розірвано (а.с.21).
05 червня 1983 року позивач уклала шлюб з ОСОБА_7 , про що Сєвєродонецьким міським бюро РАЦС Луганської області було зроблено запис № 441.
Таким чином ОСОБА_1 з померлою є рідними сестрами по лінії матері. Інших братів чи сестер померла не мала. Сім`ї чи дітей сестра позивача не мала.
Їх мати ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 24) і єдиним спадкоємцем після сестри ОСОБА_2 є позивач.
Сестра позивача постійно проживала з нею, позивач здійснювала догляд за нею та після смерті поховала, з дотриманням всіх звичаїв та обрядів.
На руках позивача залишився батько, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 22).
Постановою приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Гальчук І.С. від 12 лютого 2025 року відмовлено у видачі свідоцтва про право власності, у зв`язку із тим, що позивачем пропущений строк на прийняття спадщини (а.с.19).
Фактичне місце проживання позивача співпадає с адресою проживання померлих ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , згідно їх довідок як переселенців (а.с. 29-30).
Правовідносини, що виникли між сторонами, врегульовані наступними нормами закону.
Відповідно до вимог статті 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи, або оголошення її померлою.
На підставі вимог статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
В силу ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.
Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Натомість судом встановлено, що позивачка названих вище вимог закону не дотрималася та після відкриття спадщини не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).
В той же час, відповідно до ст.ст. 1273-1275 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.
Відповідно до ст.ст.1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.
Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Виходячи з вищевикладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.
Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.
Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12.
Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Таким чином, правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року № 6-1320цс17.
Тобто, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачка, як спадкоємець за законом, звернулася до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна після смерті сестри , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , тільки 12 лютого 2025 року, тобто пропустила строк.
Так, суду надано належні та допустимі докази, які свідчать про те, що станом після смерті сестри позивач доглядала хворого батька, який згідно медичної довідки потребував постійного догляду та після його смерті потребувала певний час для відновлення (а.с. 27-28).
На переконання суду дані обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Враховуючи викладене, у суду є підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та визначення їй додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом трьох місяців.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 76-82, 89, 141, 263, 265, ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Сєвєродонецької міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини, - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком в три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з моменту про оголошення цього рішення.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути поданою безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повне найменування сторін:
Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , а фактичне місце проживання/перебування: АДРЕСА_3 ;
Суддя Сорока О.В.