Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5221/25
Номер провадження 2/711/2460/25
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного позовного провадження у справі

03 липня 2025 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Петренко О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до громадянина Турецької Республіки ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

10 червня 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шевченко Олег Анатолійовича, звернулася до Придніпровського районного суду м.Черкаси із вказаною позовною заявою, в якій просить суд розірвати шлюб, укладений із відповідачем.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 червня 2025 року означеній позовній заяві присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 711/5221/25 та визначено головуючим суддею (суддею-доповідачем) Петренка О.В.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 червня 2025 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків шляхом подання до суду уточненої позовної заяви із зазначенням у ній: 1) у пункті 2 прохальної частини - повного змісту заявленої позовної вимоги, а саме: дати, місяця і року укладення шлюбу, який позивач просить суд розірвати, а також компетентного державного органу, яким проведено реєстрацію укладення шлюбу між сторонами; 2) зазначити докази, які підтверджують обставини, що на утриманні позивача перебуває малолітня донька ОСОБА_3 , або, що за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати позивач не має об`єктивної змоги до місця проживання відповідача, або, що існує письмова домовленість подружжя про розгляд справи про розірвання шлюбу за зареєстрованим місцем проживання чи перебування, зокрема, позивача; 3) долучити копію позовної заяви від 09.06.2025, в тому числі і уточнену позовну заяву, що підлягає подачі позивачем на виконання ухвали суду про залишення позову без руху, разом із доданими до неї (них) копіями усіх документів, що перекладені, і переклади яких завірені у встановленому законом порядку, на мову другої Договірної Сторони, тобто на турецьку мову, або на англійську мову.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26 червня 2025 року продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви із вимогами до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

02 липня 2025 року від представника позивача адвоката Шевченка О.А. до суду надійшла заява про усунення недоліків, що зареєстрована судом того ж дня за вхідним №26567/25.

Перевіривши, направлені позивачем документи з призми виконання цим учасником справи ухвали від 16.06.2025, суддею встановлено, що позивач усунув недоліки позовної заяви, вказані у судовому рішенні, направивши відповідні документи вчасно засобами поштового зв`язку. У зв`язку із цим розгляд справи слід проводити згідно вимог, що викладені позивачем в позовній заяві про розірвання шлюбу від 01 липня 2025 року, що була долучена до заяви про усунення недоліків (вхідний №26567/25 від 02.07.2025).

Частиною 2 ст.23 Угоди між Україною та Турецькою Республікою про правову допомогу та співробітництво в цивільних справах, що набрала чинності 02.05.2004 (далі - Угода), якщо на момент подання заяви про розірвання шлюбу та роздільне проживання один з подружжя є громадянином однієї Договірної Сторони, а другий - другої Договірної Сторони і один з них проживає на території однієї Договірної Сторони, тоді компетентні установи обох Договірних Сторін мають юрисдикцію розглядати справу. У цьому випадку вони застосовують законодавство своєї держави.

Як стверджує представник позивача адвокат Шевченко О.А. в описовій частині позовної заяви, позивач разом із донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає в Україні (абз.2 стр.2 позовної заяви), а відповідач місця проживання в Україні немає, що підтверджується вступною частиною позовної заяви.

Оскільки позивач проживає в Україні, а відповідач у Турецькій Республіці, тому, керуючись ч.2 ст.23 Угоди, спір про розірвання шлюбу підсудний компетентній установі України, як одній із Договірних Сторін згідно Угоди, із можливістю застосування до спірних правовідносин законодавства України.

Частиною 1 ст.497 ЦПК України передбачено, що підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

В абз.1 п.4 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами цивільних справ із іноземним елементом» №24-754/0/4-13 від 16.05.2013 роз`яснено, що визначення підсудності справ з іноземним елементом залежить від категорії спору. При вирішенні питання про підсудність справ судам України також мають враховуватися вимоги загальної, альтернативної, договірної, виключної підсудності.

За правилами загальної підсудності передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом (ч.1 ст.27 ЦПК України).

Як вбачається із вступної частини позовної заяви, місцем проживання відповідача ОСОБА_2 є квартира АДРЕСА_1 .

Отже, із матеріалів позовної заяви суддя встановив той юридичний факт, що відповідач не зареєстрований місцем проживання в об`єкті нерухомості, що розташований у Придніпровському районі м. Черкаси, а відповідно і відсутні правові підстави для застосувати до спірних правовідносин положень ч.1 ст.27 ЦПК України.

Водночас, з огляду на предмет спору суддя встановив, що розгляд справи про розірвання шлюбу може розглядатися і за правилами альтернативної підсудності, що регламентовані ч.2 ст.28 ЦПК України, відповідно до яких, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

З метою визначення територіальної юрисдикції (підсудності) розгляду позовної заяви ОСОБА_1 за правилами альтернативної підсудності (ч.2 ст.28 ЦПК України), суд 13.06.2025 направив запит до Єдиного державного демографічного реєстру для підтвердження місця реєстрації проживання позивача.

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №1477458 від 13.06.2025, позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , що у Придніпровському районі означеного населеного пункту, починаючи з 12.03.2016.

Також позивач, на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 16.06.2025, надала суду довідку про реєстрацію місця проживання ОСОБА_4 , що видана Управлінням з питань державної реєстрації Черкаської міської ради, відповідно до якої місцем її реєстрації проживання є: АДРЕСА_2 , починаючи з 19.11.2019.

З огляду на викладене, беручи до уваги волю позивача на розгляд позовної заяви за правилом альтернативної підсудності, що передбачене у диспозиції ч.2 ст.28 ЦПК України, саме Придніпровським районним судом м. Черкаси, а також з огляду на те, що разом із позивачем проживає малолітня донька ОСОБА_4 , тому суддя дійшов висновку, що розгляд цієї позовної заяви, за правилами альтернативної підсудності, що передбачені ч.2 ст.28 ЦПК України, підсудний Придніпровському районному суду м.Черкаси.

Також при вирішенні питання щодо можливості відкриття провадження встановлено, що позовна заява подана з додержанням вимог статей 175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Придніпровського районного суду м. Черкаси.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення, відмови у відкритті провадження відсутні.

Згідно ч.1 ст.187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження, суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Вирішуючи питання за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа суддя зазначає про таке.

Ані в мотивувальній, ані в прохальній частинах позовної заяви позивачем не висловлено думки про правила позовного провадження, згідно яких цей учасник справи вважав за доцільне здійснювати розгляд справи.

Пунктом 4 ч.6 ст.19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи про розірвання шлюбу.

Згідно п.1 ч.4 ст.274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, зокрема, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються, зокрема, малозначні справи.

Отже, спір про розірвання шлюбу підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ураховуючи вищевикладене, а також те, що позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, у якому сторони перебували тривалий час, тому розгляд справи необхідно проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Будь-яких клопотань разом із позовною заявою позивачем не заявлено, а тому суддя їх і не вирішує на стадії прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Водночас, оскільки копію ухвали разом із матеріалами позовної заяви необхідно надсилати на адресу місця проживання відповідача в Турецькій Республіки з метою виконання Угоди між Україною та Турецькою Республікою про правову допомогу та співробітництво в цивільних справах, тому суддя дійшов висновку про необхідність призначення крім основної дати слухання справи, також і резервну.

Керуючись ст.3, 23 Угоди між Україною та Турецькою Республікою про правову допомогу та співробітництво в цивільних справах, ст. 19, 28, 175-177, 187, 260, 261, 274, 276, 279, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 )) до громадянина Турецької Республіки ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_3 ) про розірвання шлюбу.

Визнати справу малозначною та її розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін і на підставі позовної заяви про розірвання шлюбу від 01 липня 2025 року, що була долучена до заяви про усунення недоліків (вхідний №26567/25 від 02.07.2025).

Призначити розгляд справи по суті о 10 год 00 хв 17 грудня 2025 року, що відбудеться в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси (адреса: м.Черкаси, вул. Гоголя, 316, 3-й поверх).

Визначити резервну дату розгляду справи по суті о 10 год 00 хв 10 лютого 2026 року, що відбудеться в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси (адреса: м.Черкаси, вул. Гоголя, 316, 3-й поверх).

Викликати учасників справи для участі в судовому засіданні.

Встановити відповідачу строк, який не може перевищувати п`ятнадцяти календарних днів з дня отримання цієї ухвали, протягом якого відповідач має право подати відзив на позовну заяву, з урахуванням вимог ст. 178 ЦПК України. Копія відзиву та доданих до нього письмових доказів, висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову, повинні бути надіслані іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, докази про що повинні бути приєднані до відзиву. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Роз`яснити відповідачу, що, відповідно до ч. 1 ст.193 ЦПК України, він має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу строк, який не може перевищувати п`яти календарних днів з дня отримання відзиву, для подання відповіді на відзив, а саме: міркувань та аргументів щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень та мотивів їх визнання або відхилення. Копія відповіді на відзив та доданих до неї документів повинна бути надіслана (надана) відповідачу одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду.

Встановити відповідачу строк, який не може перевищувати п`яти календарних днів з дня отримання відповіді на відзив, для подання заперечення, в яких повинні бути викладені пояснення, міркування та аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення. Копія заперечення та доданих до них документів повинна бути надіслана (надана) позивачеві одночасно з надісланням (наданням) заперечення на відповідь на відзив до суду.

Учасники справи, в порядку ст. 39 ЦПК України, мають право протягом десяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі заявити відвід судді з підстав, передбачених ст. 36-37 ЦПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на сторінці офіційного веб-порталу судової влади України в мережі Інтернет - https://pp.ck.court.gov.ua/sud2314/.

Копію ухвали направити позивачу, а відповідачу направити копію ухвали разом із копією позовної заяви і доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя: О. В. Петренко