Справа № 304/227/25 Провадження № 2-о/304/47/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2025 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

за участі секретаря судового засідання Галас Т.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами окремого провадження цивільну справу № 304/227/25 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Перечинська міська рада Закарпатської області про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами,

У С Т А Н О В И В:

заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Зарічево Перечинського району Закарпатської області, була її матір`ю. Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Зарічево Перечинського району Закарпатської області померла її мати ОСОБА_2 , яка за час життя була власником земельної ділянки площею 0,44 га землі на території Зарічівської сільської ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії І-ЗК № 013290, виданого 28 травня 2003 року Зарічівською сільською радою Ужгородського району Закарпатської області. 28 березня 1991 року секретарем виконкому Зарічівської сільської ради Ситар Р.І. було посвідчено заповіт за реєстраційним номером 16, згідно якого ОСОБА_2 , яка проживає в АДРЕСА_1 , все належне їй майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона матиме право заповіла своїй дочці ОСОБА_1 . У її свідоцтві про народження серії НОМЕР_1 , виданому 10 серпня 1961 року, у графі мати зазначено дівоче прізвище матері « ОСОБА_3 ». З метою оформлення спадщини після смерті матері вона звернулася до приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Чурей А.В., яка в усному порядку роз`яснила, що внаслідок зазначення у заповіті матері словосполучення «своїй дочці» нотаріус зобов`язаний перевірити наявність родинних відносин. Єдиним документом, що підтверджує їх родинний зв`язок є її свідоцтво про народження, де прізвище матері з незрозумілих для неї причин зазначене як « ОСОБА_3 », а не « ОСОБА_4 ». Оскільки через виявлені розбіжності вона не може отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, тому просить заяву задовольнити.

У судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, заявлені вимоги підтримує повністю та просить такі задовольнити.

Представник Перечинської міської ради Закарпатської області як заінтересованої особи ОСОБА_5 у судове засідання також не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечує проти задоволення заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Суд встановив, що заявник ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 у селі Зарічево Перечинського району Закарпатської області, батьками якої зазначені ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , про що свідчать свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 , видане 10 серпня 1961 року з місцем реєстрації с. Дубриничі Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 41, а також повідомлення Державного архіву Закарпатської області № 482/01-14 від 13 листопада 2024 року. Прізвище, ім`я та по батькові « ОСОБА_1 » зазначені у паспорті громадянина України серії НОМЕР_2 , виданому Перечинським РВ УМВС України в Закарпатській області 25 травня 2001 року.

З інформаційної довідки № 480/01-14, виданої Державним архівом Закарпатської області 13 листопада 2024 року, вбачається, що в книзі реєстрації актових записів про шлюб с. Зарічово Перечинського (тепер Ужгородського) району за 1929-1945 рік (переглянуто справи 164, 180, оп. 08, з фонду 1606 «Колекція церковних та метричних книг Закарпаття»), запису про одруження ОСОБА_9 та ОСОБА_10 не виявлено.

Як зазначено у повідомленні Державного архіву Закарпатської області № 481/01-14 від 13 листопада 2024 року, ОСОБА_8 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 у с. Зарічово Перечинського (тепер Ужгородського) району, з/а № 35 від 07 березня 1914 року, с.Зарічово Перечинського (тепер Ужгородського) району. Батько ОСОБА_11 , мати ОСОБА_12 . Підстава: Фонд 1606, опис 08, справа 90, аркуш 206.

Разом з цим суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Зарічево Перечинського району Закарпатської області померла ОСОБА_2 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим 20 липня 2005 року Виконкомом Зарічівської сільської ради Перечинського району Закарпатської області, актовий запис №24.

Також суд встановив, що ОСОБА_2 , мешканка АДРЕСА_1 , на випадок смерті все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла своїй дочці ОСОБА_1 .

Крім цього, у Державному акті на право власності на земельну ділянку серії ЗК №013290 зазначено, що такий видано 28 травня 2003 року Зарічівською сільською Радою народних депутатів ОСОБА_2 , яка мешкає у АДРЕСА_2 .

Згідно довідки Відділу «Центр надання адміністративних послуг» Перечинської міської ради Закарпатської області № 395/14-11 від 25 вересня 2024 року, на момент смерті матері ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жительки АДРЕСА_2 , - ОСОБА_13 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з померлою були зареєстровані та проживала, зокрема, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , - донька та ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , - зять. Підстава: будинкова книга, свідоцтво про смерть НОМЕР_3 від 20 липня 2005 року.

Як вбачається із поданої заявником ОСОБА_1 заяви, вказані розбіжності у зазначених документах створюють їй перешкоди у оформленні спадщини.

Так, повідомленням приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Чурей А.В. № 10/01-16 від 11 лютого 2025 року заявнику ОСОБА_1 роз`яснено, що беручи до уваги ту обставину, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 під таким прізвищем зазначена в свідоцтві про смерть серії НОМЕР_3 виданого виконкомом Зарічівської сільської ради Перечинського району Закарпатської області 20 липня 2005 року, заповіті посвідченому 28 березня 1991 року секретарем виконкому Зарічівської сільської ради та у Державному акті на право приватної власності на землю серії НОМЕР_4 виданого 28 травня 2003 року Зарічівською сільською радою Ужгородського району Закарпатської області, а прізвище, зазначене в графі «мати» свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 виданого 10 серпня 1961 року як « ОСОБА_3 » нотаріус не в змозі встановити родинні відносини між донькою та матір`ю. Дану обставину слід встановити у зв`язку із зазначенням родинних відносин спадкодавця і спадкоємця, зазначених у вищезгаданому заповіті.

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 80703027, виданої приватним нотаріусом Чурей А.В. 03 квітня 2025 року, спадкова справа за померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заведена.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 цього Кодексу суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтересів інших осіб. У випадку останнього між цими особами виникає спір про право.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов, а саме, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня 2024 року у справі № 201/5972/22 (провадження № 14-132цс23).

Як роз`яснено в п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги, що у заявника ОСОБА_1 немає можливості встановити факт родинних відносин у позасудовому порядку, а тому суд, з метою захисту прав, свобод та інтересів останньої, вважає, що подана заява підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення у справах окремого провадження судові витрати не відшкодовуються.

Отже, керуючись ст. 5, 7, 258-259, 265, 294, 315 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Перечинська міська рада Закарпатської області про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами задовольнити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Заявник: ОСОБА_1 ; місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_3 .

Заінтересована особа: Перечинська міська рада Закарпатської області, ; місцезнаходження: 89200, Закарпатська область, Ужгородський район, м.Перечин, пл. Народна, 16.

Головуючий: Ганько І. І.