Справа № 676/3681/25
Номер провадження 2-з/676/26/25
УХВАЛА

26 травня 2025 року м. Кам`янець-Подільський

Кам`янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючої судді Швець О.Д.,

з участю секретаря Михайловської І.А.

розглянувши в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Жванецької сільської ради, Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно. В обгрунтування позову зазначає, вона є власником земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 3,32 га, кадастровий номер: :05:002:0195, яка розташована на території Жванецької сільської ради, Кам?янець - Подільського району, Хмельницької області, яка належить їй на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку від 18.05.2006 року серія ЯБ №371485. У жовтні 2024 року нею було замовлено технічну документацію, щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки, однак згідно рішення про відмову у внесенні відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру від 25.10.2024 року №PB - 024 Державним кадастровим зеєстратором Відділу № Управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області розглянуто заяву про внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру від 23.10.2024 року разом з доданими до неї документами та відповідно до Порядку ведення Державного земельного кадастру прийнято рішення про відмову у внесенні відомостей у зв?язку з перетином належної їй на праві власності земельної ділянки з земельною ділянкою кадастровим номером :04:002:0008, площа співпадає на 39, 6828%. Її адвокатом отримано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно з якої вбачалось, що станом на 28.10.2024 року право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :04:002:0008 не зареєстровано. Крім того, згідно рішення сорок четвертої сесії сільської ради VII скликання Жванецької сільської ради Кам?янець - Подільського району Хмельницької області від 27.06.2024 року "Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки :04:002:0005 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо поділу земельної ділянки комунальної власності, площею 15,7642 га, кадастровий номер: :04:002:0005, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 020, яка розташована за межами населених пунктів на території Жванецької сільської ради Кам?янець - Подільського району Хмельницької області. Земельні ділянки, що утворились в результати поділу площами: 14,4484 га кадастровий номер: :04:002:0007; 1.3158 га кадастровий номер: :04:002:0008; з цільовим призначенням - 01.01 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Адвокатом Суслою I.М. 29.10.2024 року також отримано інформацію з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, з якої вбачалось, що земельна ділянка площею 1,3158 га кадастровий номер: :04:002:0008 є комунальною власністю, місце розташування: на території Жванецької сільської ради, Кам?янець - Подільський р-н., державну реєстрацію у Державному земельному кадастрі проведено 15.05.2024 року Відділом № 3 Управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області. З метою скасування державної реєстрації земельної ділянки у Державному земельному кадастрі вона звернулась з позовною заявою до Кам?янець - Подільського міськрайонного суду. Рішенням Кам?янець - Подільського міськрайонного суду від 17.03.2025 року по справі №676/7599/24 позовну заяву ОСОБА_1 до Жванецької сільської ради, Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області задоволено. Скасовано державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі земельної ділянки площею 1,3158 га, кадастровий номер: :04:002:0008 з цільовим призначенням 01.01 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Жванецької сільської ради, проведену Відділом №3 Управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області 15.05.2024 року. Діючи неправомірно та в порушення вимог закону Жванецькою сільською радою 13.03.2025 року зареєстровано право комунальної власності на земельну ділянку площею 1,3158 га кадастровий номер: :04:002:0008, шо підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 06.05.2025 року. Вважає, що для захисту її прав як власника земельної ділянки та виконання рішення Кам?янець - Подільського міськрайонного суду просить накласти арешт на земельну ділянку площею 1,3158 га, кадастровий номер: :04:002:0008, яка належить на праві комунальної власності Жванецькій сільській раді.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 ЦПК України заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (ч. 2 ст. 149 ЦПК України).

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали заяви, вважаю, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу. Суд повинен враховувати інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України).

Співмірність передбачає врахування судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року в справі № 914/1570/20 (провадження № 12-90гс20) вказано, що «під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами».

У заяві заявник просить застосували такий захід забезпечення позову як накладення арешту на земельні ділянки.

Позивачем заявлено вимоги про скасування державної реєстрації земельної ділянки площею 1,3158 га кадастровий номер: :04:002:0008, з припиненням права власності за Жванецькою сільською радою.

Виходячи, що позивачем обраний спосіб захисту - скасування рішення державного реєстратора, обраний спосіб забезпечення позову про накладення арешту на спірну земельну ділянку є неспівмірним з способом захисту порушенного права, який не пов`язаний із захистом права власності.

Позивач не обґрунтував підстави застосування запобіжного заходу у вигляді накладення арешту на спірну земельну ділянку та не зазначив обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

З урахуванням наведеного у задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 149-154, 259, 260, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельні ділянки відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Кам`янець-Подільського

міськрайонного суду Швець О.Д.