Номер провадження: 2р/205/2/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2025 року м. Дніпро

Новокодацький районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді Мовчан Д.В.

при секретарі Волкобоєвої А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі заяву начальника Амур Нижньодніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Гермаш Анжели Володимирівни, про роз`яснення судового рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 листопада 2024 року по цивільній справі за № 205/10989/24 (2о/205/286/24) за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Амур Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

Начальник Амур Нижньодніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Гермаш Анжела Володимирівна, звернулась до Новокодацького районного суду міста Дніпра із заявою про роз`яснення судового рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 листопада 2024 року по цивільній справі за № 205/10989/24 (2о/205/286/24) за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Амур Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, щодо того що у резолютивній частині рішення суду відсутні відомості про необхідність внесення змін до актового запису про народження дитини, що унеможливлює виконати рішення суду.

Сторони у відкрите судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки в судове засідання не повідомили, ніяких письмових заяв чи клопотань до суду не надходило.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 271 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Суд, дослідивши матеріали зазначеної цивільної справи, виходить із наступного.

Згідно ст. 271 ЦПК України право на роз`яснення рішення це більш повний і ясний виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18.12.2009 року Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився встановлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

З аналізу наведених процесуальних норм випливає, що роз`яснення судового рішення полягає у викладенні в більш чіткій та конкретній формі резолютивної частини рішення і таке роз`яснення пов`язане та має на меті забезпечити чітке і правильне виконання судового рішення, якщо його зміст є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, що виконує це судове рішення.

Діюче процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Таким чином, суд роз`яснює суть судового рішення, якщо воно є незрозумілим для суб`єкта, якому надано право звернення за відповідним роз`ясненням. Між тим, необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його тяжко виконати, оскільки має місце ймовірність неправильного його виконання чи невиконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі.

Станом на день подання цієї заяви рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 листопада 2024 року набрало законної сили.

Судове рішення - акт судового розгляду справи будь-якого виду провадження, яке відповідно до ст. 124 Конституції України ухвалюється судами іменем України і є обов`язковим до виконання на всій території України.

Стаття 271 ЦПК України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

В даному випадку, матеріалами справи підтверджено, що рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 листопада 2024 року по цивільній справі за № 205/10989/24 (2о/205/286/24) за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Амур Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про встановлення факту, що має юридичне значення, вимоги були задоволені в повному обсязі.

Так, вказаним судовим рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 листопада 2024 рокувирішено встановити факт батьківства ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Просяна Покровського району Дніпропетровської області, Україна відносно дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця місто Дніпро, Україна.

При цьому, на думку суду, резолютивна частина є цілком зрозумілою та такою, що не допускає її подвійного тлумачення.

Суд вказує, що в даному випадку заявник фактично просить роз`яснити рішення суду стосовно тих обставин щодо яких позивачем не було заявлено відповідних позовних вимог.

Згідно вимог ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Тобто у цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, який покладає на суд обов`язок розглядати лише ті питання, про вирішення яких його просять сторони у справі, та позбавляє можливості ініціювати судове провадження. Формування змісту й обсягу позовних вимог є диспозитивним правом позивача. Отже, кожна сторона сама визначає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, а також предмет та підстави позову, тягар доказування лежить на сторонах спору, а суд розглядає справу виключно в межах заявлених ними вимог і наданих доказів (статті 12, 13 ЦПК України).

Із врахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що судове рішення є зрозумілим і таким, що не припускає різного тлумачення, є є цілком зрозумілим та ухваленим в межах позовних вимог, у зв`язку з чим в даному випадку відсутні достатні та необхідні правові підстави для задоволення клопотання про роз`яснення судового рішення у межах даної цивільної справи.

На підставі викладеного та керуючись Постановою Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», ст.ст.4, 5, 89, 258-261, 271, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволені заяви начальника Амур Нижньодніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Гермаш Анжели Володимирівни, про роз`яснення судового рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 листопада 2024 року по цивільній справі за № 205/10989/24 (2о/205/286/24) за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Амур Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про встановлення факту, що має юридичне значення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду та з інших поважних причин.

Суддя: Д.В. Мовчан