Справа №295/1998/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі

Головуючої судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Захарченко І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні

у порядку загального позовного провадження цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2 ,

Житомирської міської ради,

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина, яка складається із квартири АДРЕСА_1 . ОСОБА_3 заповіту не склала. Спадкоємцями за законом першої черги спадкування є позивач та її рідна сестра, дочка померлої, ОСОБА_2 . У січні 2025 року ОСОБА_2 , як представник позивача за довіреністю, звернулася до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Силіна С.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_3 . 20.01.2025 приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Силін С.В. виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийнятті спадщини.Позивач вказує, що у визначений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця вона не мала змоги звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у в`язку з тим, що ще до смерті матері, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 , виїхала на територію Польщі, де постійно проживає до даного часу. У зв`язку з поданням документів для отримання карти побиту (документу, що підтверджує особу та офіційний статус (тимчасовий або постійний) свого власника у Польщі), за умовами щодо її отримання, ОСОБА_1 не мала змоги полишати територію Польщі до її отримання (21.10.2024), а згодом не мала можливості приїхати в Україну у зв`язку з тим, що разом зі позивачем у Польщі проживає та перебуває на її утриманні неповнолітня дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , залишити яку в чужій країні вона не могла. У зв`язку з вищевикладеним вважає, що строк прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_3 пропущений нею з поважних причин у зв`язку з тривалим та безперервним перебуванням у Польщі, а тому існують підстави для надання їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Разом з позовною заявою позивач подала клопотання про витребування доказів, у якому просила витребувати у приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Силіна С.В. копію спадкової справи, заведеної після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 .

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 12.03.2025 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання;клопотання про витребування доказів задоволено та витребувано у приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Силіна С.В. копію спадкової справи, заведеної після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 .

Інших заяв по суті справи до суду не надійшло.

10.04.2025 від приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Силіна С.В. до суду надійшли копії матеріалів спадкової справи №5/2025, заведеної щодо спадщини померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Позивач та її представник у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивача ОСОБА_5 подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, у якій також вказано, що позивач вимоги позову підтримує.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, у якій також вказала, що позов визнає у повному обсязі.

Представник відповідача Житомирської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, від представника відповідача ОСОБА_6 до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника міської ради.

Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено право учасників справи заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Частиною 4 статті 206 ЦПК України визначено, що ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Стосовно складення повного тексту рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, суд бере до уваги висновки щодо визначення дати ухвалення судового рішення Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, наведені у відповідній постанові Верховного Суду від 05.09.2022 у справі №1519/2-5034/11 (провадження № 61-175сво21).

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_7 народилась ІНФОРМАЦІЯ_5 , її батьками є ОСОБА_8 та ОСОБА_3 , що вбачається з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 02.01.1981 (а.с. 12).

17.04.2007 ОСОБА_7 зареєструвала шлюб з ОСОБА_9 та змінила прізвище на « ОСОБА_10 », що вбачається з копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 від 17.04.2007 (а.с. 13).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , яке видане 20.06.2024 (а.с. 4).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина за законом у вигляді квартири АДРЕСА_1 (а.с. 22-24).

Постановою від 20.01.2025 приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Силін С.В. відмовив ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , після смерті матері ОСОБА_3 , у зв`язку з тим, що спадкоємець протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця не подала заяву про прийняття спадщини (а.с. 25).

Відповідно до матеріалів спадкової справи №5/2025, заведеної приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Силіним С.В. щодо спадщини померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , її спадкоємцями за законом є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У статті 11 ЦПК України зазначено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

За загальними правилами статей 15, 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до змісту статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно із частини першої статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 18.01.2018 у справі №61-1750св18.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Таким чином, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги ОСОБА_1 посилається на те, що пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що перебувала за межами країни та не мала змоги приїхати до України для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у визначений строк.

Обставини, на які посилається позивач, підтверджуються наявними у справі доказами, зокрема копією паспорта громадянина України для виїзду за кордон ОСОБА_1 , копією карти побиту, яка видана Республікою Польща від 21.10.2024 (а.с. 14-20).

З урахуванням наведеного, суд вважає, що в даному випадку відмова у задоволенні позову буде непропорційним втручанням у право позивача як законного спадкоємця на спадкування майна після смерті матері.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Таким чином, оцінюючи обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність у неї об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_3 , що є підставою для визначення ОСОБА_1 додаткового строку, у межах заявлених вимог, тривалістю два місяці, який суд вважає достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. 2, 12, 13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, ст. 1216, 1217, 1218, 1220, 1222, 1223, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про сторони справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ).

Відповідачі:

ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_5 ),

Житомирська міська рада (м. Житомир, м-н ім. С.П. Корольова, 4/2, ).

Повний текст рішення складено 11.06.2025.

Суддя Т.А. Воробйова