КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Головуючого судді: Сушко Л.П.,

суддів: Болотова Є.В., Музичко С.Г.,

секретар судового засідання: Дуб С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Київського апеляційного суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Качараби Володимира Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 та за апеляційною скаргою Негрич Світлани Юріївни, яка представляє інтереси Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 26 березня 2025 року про призначення експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Голосіївського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства "Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Позивач просив суд стягнути з відповідача Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» на свою користь суму коштів у розмірі 19 073,19 грн у якості страхового відшкодування за шкоду, спричинену майну, та суму коштів у розмірі 2 213,29 грн пені за прострочення виплати страхового відшкодування; з відповідача ОСОБА_1 суму коштів у розмірі 52 304,44 грн матеріальної шкоди та 15 000,00 грн моральної шкоди. Судові витрати просив покласти на відповідачів в рівних частинах.

26 березня 2025 року через канцелярію суду першої інстанції надійшло клопотання від представника позивача адвоката Кишенька С.В. про призначення у справі судової автотоварознавчої експертизи, на вирішення якої просив поставити запитання:

- Яка вартість матеріального збитку (відновлювального ремонту), завданого власнику колісного транспортного засобу Hyundai Sonata, номерний знак НОМЕР_1 , унаслідок його пошкодження в ДТП 29.04.2024 року станом на 29.04.2024 року?

-Яка вартість матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу Hyundai Sonata, номерний знак НОМЕР_2 , унаслідок його пошкодження в ДТП 29.04.2024 року з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу складників без урахування ПДВ станом на 29.04.2024 року?

-Яка вартість матеріального збитку (відновлювального ремонту), завданого власнику колісного транспортного засобу Hyundai Sonata, номерний знак НОМЕР_1 , внаслідок його пошкодження в ДТП 29.04.2024 року станом на станом на дату оцінки (вартість відновлення пошкоджень, які не були усунуті станом на дату оцінки)?

Клопотання обґрунтовано тим, що розрахунок позовних вимог здійснювався на підставі висновку експерта №143 від 21 серпні 2024 року з визначення матеріального збитку, завданого ушкодженням колісного транспортного засобу Hyundai Sonata, реєстраційний № НОМЕР_3 . Відповідачі піддають сумніву вищенаведений висновок експерта, безпідставно стверджуючи, що вищевказаний автомобіль вже був повністю відновлений. Перелік завданих автомобілю Hyundai Sonata, реєстраційний № НОМЕР_3 , ушкоджень в ДТП зафіксований у протоколі (акті) огляду транспортного засобу від 02 травня 2024 року, складеному представником ПАТ "НАСК "ОРАНТА" Аралкіним В.І., а також в акті (протоколі) огляду колісного транспортного засобу від 14 серпня 2024 року, складеному судовим експертом Петрушанком В.Ф. при проведенні дослідження з визначення матеріального збитку, завданого ушкодженням колісного транспортного засобу Hyundai Sonata, реєстраційний № НОМЕР_3 (висновок експерта №143 від 21.08.2024). Зазначені протокол та акт долучені до матеріалів справи разом з позовною заявою. Для забезпечення можливості використання вказаного автомобіля та приведення його у більш менш нормальний зовнішній вигляд він був частково відновлений. Для цього були придбані запчастини: підсилювач бампера, енергопоглинач (абсорбер) переднього бампера, передня панель радіатора, крило переднє ліве, решітка радіатора, молдинг бампера правий а також були проведена ремонтні роботи: усунення перекосу та ремонт, фарбування, антикорозійна обробка передніх лонжеронів (у тому числі зняття/встановлення двигуна, навісного обладнання); зняття пошкодженого, фарбування та встановлення нового переднього лівого крила; зняття пошкодженої, встановлення нової передньої панелі радіатора; зняття/встановлення, ремонт та фарбування капоту; зняття пошкодженої, встановлення нової решітки радіатора; зняття пошкодженого та встановлення нового підсилювача бампера; зняття пошкодженого та встановлення нового енергопоглинача (абсорбера) бампера; частковий ремонт, фарбування та встановлення облицювання бампера; фарбування та встановлення правового молдингу бампера.

У той же час, на автомобілі залишилися деталі, які були пошкоджені у ДТП і потребують заміни, а саме: передні ліва та права фари, права протитуманна фара, рамка решітки радіатора, декоративна накладна (молдинг) капота, радіатор (конденсатор) кондиціонера, облицювання переднього бампера, підкрилок передньої правої колісної арки, кронштейни фари і бампера.

Усунути сумніви відповідачів щодо розміру завданих позивачу збитків, а також встановити вартість відновлювального ремонту автомобіля Hyundai Sonata, реєстраційний № НОМЕР_3 , від пошкоджень, які на даний час не відремонтовані, можливо шляхом призначення судової автотоварознавчої експертизи.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 26 березня 2025 року клопотання представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Кишенька Сергія Вікторовича про призначення судової автотоварознавчої експертизи задоволено. Призначено у справі судову автотоварозначу експертизу, на розгляд якої поставлено питання:

- Яка вартість матеріального збитку (відновлювального ремонту), завданого власнику колісного транспортного засобу Hyundai Sonata, номерний знак НОМЕР_1 , унаслідок його пошкодження в ДТП 29.04.2024 станом на 29.04.2024?

- Яка вартість матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу Hyundai Sonata, номерний знак НОМЕР_2 , унаслідок його пошкодження в ДТП 29.04.2024 з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу складників без урахування ПДВ станом на 29.04.2024?

- Яка вартість матеріального збитку (відновлювального ремонту), завданого власнику колісного транспортного засобу Hyundai Sonata, номерний знак НОМЕР_1 , унаслідок його пошкодження в ДТП 29.04.2024 станом на станом на дату оцінки (вартість відновлення пошкоджень, які не були усунуті станом на дату оцінки)?

Ухвалено судову експертизу провести з особистим оглядом експертом об`єкта дослідження (оцінки), а також за матеріалами цивільної справи №752/24539/24. Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Сім?ї Бродських, 6).

Не погодившись з вказаною ухвалою суду, 08 квітня 2025 року адвокат Качараба В.П., який діє в інтересах ОСОБА_1 подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 26 березня 2025 року скасувати.

Доводи апеляційної скарги обгрунтовані тим, що позивачем пропущено строк для подання клопотання про призначення судової експертизи, та позивачем не заявлено клопотання про поновлення процесуального строку, а судом першої інстанції такий строк не поновлювався.

Так, ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою у листопаді 2024 року. В позовній заяві не зазначено, що в позивача немає можливості подати ті чи інші докази, або що позивач проситиме суд призначити експертизу. Більш того, до позовної заяви позивачем було додано висновок експерта № 143 по дослідженню з визначення матеріального збитку, завданого ушкодженням, складеного 21.08.2024 року судовим експертом Петрушанком Вадимом Федоровичем, щодо визначеності вартості матеріального збитку та вартості відновлюваного ремонту.

Однак попри чітко встановлені процесуальні строки звернення з клопотанням про призначення експертизи, позивач подав таке клопотання вже безпосередньо перед другим судовим засіданням 26 березня 2025 року, тобто з пропуском встановленого законом строку, при цьому не просив суд першої інстанції поновити йому цей строк.

Крім того, позивачем не наведено жодних обставин, які б свідчили про неможливість здійснити подання ним такого клопотання одночасно з поданням позовної заяви.

В обгрунтування доводів апеляційної скарги також вказував, що позивач до останнього заперечував факт здійснення ремонту, і тільки після того як були отримані фотографії від Управління патрульної поліції міста Києва з камер «Безпечне місто» за період з жовтня 2024 року по січень 2025 року на яких зафіксовано систематичне використання транспортного засобу позивача, й з яких стало за можливе здійснити висновок про здійснення позивачем ремонту транспортного засобу, позивач вже сформував іншу свою правову позицію, яка грунтується на тому, що ремонт проведено, але не повністю.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Качараба В.П. посилався також на п. 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 142/5/2092, відповідно до якого, калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду колісного транспортного засобу. Якщо колісний транспортний засіб на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження.

З огляду на здійснення ремонту транспортного засобу позивача, не вбачається за можливе проведення призначеної судом першої інстанції експертизи.

Відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 у встановлений апеляційним судом строк не надходив.

Також не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, 07 квітня 2025 року Негрич С.Ю., яка представляє інтереси Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», подала до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій просила її скасувати та справу повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Доводи апеляційної скарги обгрунтовані тим, що 26.03.2025 року за кілька хвилин до початку судового засідання, представник позивача - адвокат Кишенько С.В. подав до суду клопотання про призначення автотоварознавчої експертизи, попередньо не надавши дане клопотання сторонам по справі, що в свою чергу грубо порушено принцип змагальності сторін, та вчинено процесуальну дію, що в подальшому сприятиме неправильному розгляду справи по суті, а також затягне розгляд справи на тривалий термін.

Також в своїй апеляційній скарзі посилалась на положення п. 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, та зазначала, що в підготовчому засідання, зокрема в заяві свідка позивач підтвердив, що частково відновив транспортний засіб, зокрема, на придбання запасних частин з урахуванням доставки позивач витрати 24290,18 грн. Тобто, якщо транспортний засіб пошкоджений «Хюндай» д.н.з. НОМЕР_3 є частково відремонтований, то судовий експерт не зможе провести дослідження.

Відзив на апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» у встановлений апеляційним судом строк не надходив.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи клопотання представника позивача та призначаючи у справі автотоварознавчу експертизу, суд першої інстанції обгрунтовував свої висновки тим, що по даній справі сторона відповідачів не згодна із висновком експерта №143 від 21 серпня 2024 року, наданого позивачем, та вважають, що викладені у ньому висновки є недостовірними, ціни на запчастини завищеними, а в позовній заяві не зазначено чи відремонтував позивач автомобіль повністю чи ні, що вплинуло на розмір відшкодування, тому врахувавши обґрунтування представника позивача та норми законодавства, суд першої інстанції вважав, що наявні підстави для задоволення клопотання.

Такі висновки суду відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Відповідно до частин 1-5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч.1, п.2 ч.2 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами як, зокрема, висновками експертів.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст. 78 ЦПК України).

Відповідно до ч.2 ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ч.3 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто, експерта чи експертну установу визначає суд. Зі змісту наведеної норми вбачається, що суд з врахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 ЦПК України якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу.

Встановлено, що у листопаді 2024 року позивач звернувся до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», ОСОБА_1 з позовом, в якому просив:

стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» на свою користь суму коштів у розмірі 19 073,19 грн у якості страхового відшкодування за шкоду, спричинену моєму майну;

стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» на свою користь суму коштів у розмірі 2213,29 грн пені за прострочення виплати страхового відшкодування;

стягнути з ОСОБА_1 на свою користь суму коштів у розмірі 52 304,44 грн, як відшкодування матеріальної шкоди;

стягнути з ОСОБА_1 на свою користь суму коштів у розмірі 15000 грн, як відшкодування моральної шкоди.

Звертаючись з позовною заявою позивач долучив до позовної заяви висновок експерта № 143 від 21.08.2024 року, з якого вбачається, що вартість відновлювального ремонту автомобіля Hyundai Sonata, реєстраційний номер НОМЕР_3 , без урахування значення коефіцієнту фізичного зносу становить 132 507,97 грн.

Звертаючись з відзивом на позовну заяву ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», зокрема посилався на те, що наданий позивачем висновок експерта № 143 від 21.08.2024 року не є належним доказом по справі, оскільки вважає, що ціни на матеріали та запчастини для відновлення автомобіля є завищеними.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що одним із доказів, які можуть спростувати доводи позивача та наданий ним висновок експерта № 143 від 21.08.2024 року і є висновок судової експертизи.

Реальний розмір завданої шкоди, внаслідок ДТП можливо визначити лише за допомогою спеціальних знань у сфері автотоварознавства.

Призначення експертизи в межах розгляду справи чи на замовлення поза межами розгляду справи є правом учасника справи на збирання доказів у спосіб, визначений законом, на його вибір.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про призначення у справі автотоварознавчої експертизи з метою об`єктивного встановлення дійсної вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу Hyundai Sonata, номерний знак НОМЕР_1 , унаслідок його пошкодження в ДТП 29.04.2024.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, позивачем пропущено строк для подання клопотання про призначення судової експертизи та позивачем не заявлялось клопотання про поновлення процесуального строку, зокрема, пропуском строків подання доказів, суд апеляційної інстанції відхиляє, оскільки в даному випадку вирішення позову без проведення експертизи, що передбачає володіння спеціальними знаннями, є неможливим.

Як вже встановлено судом, позивач звертаючись з позовною заявою на підтвердження своїх позовних вимог надав суду висновок експерта № 143 від 21.08.2024 року. Водночас в процесі розгляду справи сторона відповідача заперечувала щодо належності наданого позивачем доказу, а саме висновку експерта № 143 від 21.08.2024 року, з огляду на це стороною позивача було подано клопотання про призначення у справі автотоварознавчої експертизи.

Необхідність призначення судової експертизи в цивільному процесі обумовлена, насамперед, необхідністю з`ясування судом тих обставин, які потребують спеціальних знань, та в силу їх специфічного характеру, не можуть бути з`ясовані судом на основі положень чинного законодавства, що може вплинути на правильне вирішення цивільного спору по суті.

Колегія суддів вважає, що суд має сприяти у вирішенні спору, а тому призначення у справі експертизи після закриття підготовчого засідання не становить порушення таким судом норм процесуального права. Відмова суду у призначенні експертизи лише з підстав порушення стороною стадійності заявлення такого клопотання не дає можливості суду встановити з достатнім ступенем вірогідності обставини справи.

Вказані висновки відповідають правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 11 серпня 2021 року у справі №191/2592/19-ц (провадження № 61-6770св21).

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції критично оцінює доводи апеляційної скарги про те, що клопотання про призначення експертизи подано під час розгляду справи по суті, тобто поза межами процесуального строку, визначеного ЦПК, оскільки таке порушення судом норм процесуального права не призвело до постановлення помилкової ухвали, тому відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України не може бути підставою для скасування ухвали суду та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Що стосується доводів апеляційної скарги ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» про те, що сторона позивача не надіслала клопотання про призначення експертизи іншим учасникам, чим порушили принцип змагальності.

З цього приводу суд апеляційної інстанції зазначає, що дійсно представник позивача подав клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи в день судового засідання, а саме 26.03.2025 року, без направлення іншим учасникам судового процесу, однак відповідачі були присутні в судовому засіданні суду першої інстанції 26.03.2025 року та висловлювали свої заперечення з приводу заявленого представником позивача клопотання, такі заперечення були враховані судом.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20, зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку, що суд першої інстанції призначив експертизу з метою повного і об`єктивного з`ясування всіх обставин справи, тому скасування ухвали про призначення судової автотоварознавчої експертизи міститиме ознаки надмірного формалізму і обмеження прав позивача ОСОБА_2 на подання доказів.

Щодо доводів апеляційних скарги як ОСОБА_1 так і ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» про те, що ще наразі автомобіль Hyundai Sonata, номерний знак НОМЕР_1 вже відремонтований, а тому відповідно до п. 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України №142/5/2092 від 24.11.2003 року, якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження, то суд апеляційної інстанції зазначає, що вказана Методика встановлює механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів, а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ. Проте така не регламентує визначення втрати товарної вартості КТЗ. А згідно абз. 2 п. 8.4 Методики у разі визначення вартості матеріального збитку враховується фактичний технічний стан складових частин КТЗ до події (ДТП, страховий випадок, стихійне лихо, протиправні дії, розукомплектування тощо).

При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає, що матеріали даної цивільної та адміністративної справи про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності містять зазначення обставин ДТП та опис пошкоджень автомобіля позивача, а також матеріали цивільної справи містять зокрема акт (протокол) огляду колісного транспортного засобу, а отже наявні вихідні дані для проведення експертного дослідження.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції.

З урахуванням викладеного суд апеляційної вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про необхідність проведення судової автотоварознавчої експертизи, дотримавшись положень статей 103, 104 Цивільного процесуального кодексу України та вірно застосував їх до спірних правовідносин.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, доводи апеляційних скарг не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права, і правильним застосуванням норм матеріального права, і не може бути скасована з підстав, викладених у апеляційних скаргах відповідачів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.374, 375 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Качараби Володимира Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Негрич Світлани Юріївни, яка представляє інтереси Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» залишити без задоволення.

Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 26 березня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено «12» червня 2025 року.

Головуючий суддя Л.П. Сушко

Судді Є.В. Болотов

С.Г. Музичко