Справа № 308/5202/24
Провадження № 22-ц/4806/664/25
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

11 червня 2025 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21 березня 2025 року у цивільній справі № 308/5202/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення алментів на утримання неповнолітніх дітей,

в с т а н о в и в:

Позивачка ОСОБА_1 28.05.2025 року подала до Закарпатського апеляційного суду апеляційну скаргу на рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 21 березня 2025 року у справі № 308/5202/24, в якій порушила питання про поновлення строку на апеляційне оскарження такого.

Вказану справу витребувано із Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження зазначає, що копію оскаржуваного рішення позивачка отримала тільки 07.05.2025, оскільки її представник не міг їй передати та пояснити порядок оскарження рішення суду. На неодноразові звернення до представника надати їй рішеня, зустрітися не вдавалося можливим.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що зазначені скаржницею причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними, з таких підстав.

Матеріалами справи встановлено, що при оголошенні рішення суду першої інстанції учасники справи не були присутні (а.с.24 том 2). Відповідно до довідки Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області копію повного судового рішення по справі № 308/5202/24 доставлено до електронного кабінету адвокатки Холмогорової Л.В. 21.03.2025 о 19:30:45 та 24.03.2025 видано їй наручно у паперовій формі у приміщенні суду (а.с.37, 39 том 2).

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були врученні у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Частиною третьою цієї статті передбачено, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відпорвідними та належдними доказами.

Положеннями частин п`ятої, шостої 272 статті ЦПК України передбачено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи...

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє (ч. 7 ст. 272 ЦПК України).

Адвокат як представник бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає в реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи. Це означає також, що процесуальні дії / рішення / позиція представника в судовому процесі створюють юридичні наслідки [саме] для особи, від імені якої він діє, і остання має теж це розуміти.

Участь сторони в судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом сторони, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави.

До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 липня 2024 року у справі № 9901/236/21 (провадження № 11-102заі24).

Суд не повинні цікавити взаємовідносини адвоката та особи, інтереси якої він представляє (окрім тих, що стосуються обсягу повноважень адвоката). Вибір адвоката, який надаватиме професійну правничу допомогу, зокрема у формі представництва інтересів в суді, є правом особи (позивача), але правом, яке передбачає також настання відповідних юридичних наслідків (як процесуального характеру, так і в матеріально-правовому спорі, переданого на розгляд суду), передовсім для позивача. Незнання цього не звільняє від настання цих наслідків. Участь представника дає суду достатні підстави комунікувати з ним у визначений процесуальним законом спосіб, що, відтак, впливає на реалізацію прав та обов`язків особи, інтереси якої цей представник (адвокат) репрезентує (постанова Верховного Суду від 08 лютого 2024 року у справі № 480/8341/22).

Отже, аналіз наведених вище норм дає підстави для висновку, що учасник справи, який бере в ній участь через представника, а саме адвоката, вважається таким, що отримав копію судового рішення, за результатами розгляду справи в суді першої інстанції, якщо представнику доставлено такий процесуальний документ до електронного кабінету.

З огляду на вищенаведене, пояснення скаржниці, що її представник не міг їй передати та пояснити порядок оскарження рішення суду, не є об`єктивною перешкодою, а тому не можуть бути визнані порважними.

Згідно з ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

У зв`язку з чим скаржниці необхідно звернутись до апеляційного суду із заявою про поновлення пропущеного процесуального строку із зазначенням інших поважних причин його пропуску, з наданням відповідних доказів.

Керуючись ст.ст.185, 354, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Наведені представницеюОСОБА_1 підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21 березня 2025 року - визнати неповажними.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21 березня 2025 року - залишити без руху, про що повідомити скаржницю та надати їй строк протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог ухвали суду у встановлений судом строк,суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.Г.Собослой