Провадження № 2-др/953/16/25
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 травня 2025 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Глос М. Л.
при секретарі Сороченко М. О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дабіжі Олени Анатоліївни про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
21 лютого 2025 року Київський районний суд м. Харкова ухвалив рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, яким позов задовольнив. Розглянувши справу у межах позовних вимог, суд цим рішенням ухвалив після розірвання шлюбу відновити ОСОБА_1 дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».
26 березня 2025 року представник позивача ОСОБА_4 адвокат Дабіжа О. А. звернулася до суду з заявою, в якій просить ухвалити додаткове рішення у справі у частині залишення позивачці прізвища « ОСОБА_5 ». В обґрунтування своїх вимог представник позивачки посилається на такі обставини. 06 грудня 2024 року вона через електронну підсистему «ЕСІТС» подала клопотання про уточнення позовних вимог, у якому просила суд не розглядати позовну вимогу про відновлення ОСОБА_1 після розірвання шлюбу дошлюбного прізвища « ОСОБА_3 ». Однак через технічний збій у роботі електронної підсистеми «ЕСІТС» зазначена заява не відобразилася в електронному суді, а відтак не була одержана і розглянута судом на час прийняття рішення.
Позивачка, її представник та відповідач були належним чином сповіщені про час і місце судового розгляду, однак у судове засідання не з`явилися, причин неприбуття не повідомили.
Розглянувши заяву представника позивача, суд керується такими нормами процесуального і матеріального права.
Як унормовано у ч. 4 ст. 270 ЦПК України, для розгляду заяви про ухвалення додаткового рішення суд у разі необхідності може викликати сторін або інших учасників справи у судове засідання. Водночас неприбуття до суду осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду відповідної заяви.
Суд не вбачає необхідності виклику в судове засідання сторін для вирішення питання про ухвалення додаткового рішення і вважає за можливе розглянути відповідну заяву за відсутності учасників судового процесу.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення чи не вирішено питання про судові витрати.
Перевіривши доводи представника позивача, суд установив, що вона дійсно 06.12.2024 року через електронну підсистему «ЕСІТС» подала заяву про уточнення позовних вимог, у якій просила позовну вимогу щодо відновлення ОСОБА_1 дошлюбного прізвища « ОСОБА_3 » не розглядати.
Однак у зв`язку з технічним збоєм у роботі електронної підсистеми ЕСІТС зазначена заява не відобразилася в електронному суді, тому не була одержана і розглянута судом на час прийняття рішення у справі.
Водночас зазначена заява за змістом узгоджується з положеннями ст. 113 Сімейного кодексу України, згідно з якими особа, що змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після його розірвання як надалі іменуватися цим прізвищем, так і відновити дошлюбне прізвище. Як було встановлено у справі на підставі свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 05.07.2019 року, після реєстрації шлюбу позивачка змінила прізвище « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_5 ». Отже, вона на підставі ст. 113 Сімейного кодексу України вправі і надалі іменуватися цим прізвищем.
Уточнену позовну вимогу про залишення позивачці після розірвання шлюбу прізвища колишнього чоловіка її представник заявила до завершення судового розгляду, проте відповідну заяву з технічних причин, які не залежали від волі сторін і суду, не було своєчасно отримано і розглянуто під час ухвалення рішення у справі.
Виходячи з наведеного заява про ухвалення додаткового рішення підлягає задоволенню як обґрунтована.
На підставі ст. ст. 247, 259, 263-265, 270 ЦПК України, суд
Замінити прізвище позивачки « ОСОБА_3 », яке було відновлено після розірвання шлюбу рішенням Київського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2025 року, на « ОСОБА_5 ».
Апеляційну скаргу на додаткове рішення суду може бути подано до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення додаткового рішення або з дня складання його повного тексту у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційну скаргу подано протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Додаткове рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає за конної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Суддя М. Л. Глос