КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 368/1654/24
Головуючий у суді першої інстанції: Кириченко В.І.,
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Болотов Є.В.
У Х В А Л А

05 червня 2025 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Болотов Є.В., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 21 квітня 2025 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:

Рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 21 квітня 2025 року названий позов задоволено. Повний текст складено 01 травня 2025 року

15 травня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Кагарлицького районного суду Київської області із апеляційною скаргою на рішення суду.

30 травня 2025 року надійшли матеріали справи разом з апеляційною скаргою до Київського апеляційного суду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить звільнити від сплати судового, рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні названого позову.

У поданому клопотанні ОСОБА_1 просить звільнити від сплати судового збору на підставі ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Клопотання обґрунтоване тим, що скаржник є багатодітним батьком та немає доходу.

Подане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Скаржником на підтвердження скрутного матеріального становища надано довідку про доходи видану Пенсійним фондом України за період з 1998 року по 2020 рік та посвідчення багатодітного батька.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, положення п. 1, п.п. «г» п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачають можливість відстрочення судом сплати судового збору - лише фізичним особам, які є позивачами.

Утім, ОСОБА_1 не є позивачем у даній справі, а тому на нього вищенаведені норми закону не поширюються.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

В свою чергу, особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору та підтверджували можливість сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

Аналіз цих норм дає підстави вважати, що сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази. Такими доказами можуть бути документи про рівень доходу позивача, про відсутність майна, документи про заборгованість перед іншими особами, наприклад, за комунальні послуги тощо.

Скаржник таких доказів не пред`явив, а довідка про доходи за період з 1998 року по 2020 рік повністю не підтверджує незадовільне (скрутне) майнове становище ОСОБА_1 , оскільки не надано довідки про доходи за попередній календарний рік.

Отже скаржнику слід запропонувати надати докази на підтвердження майнового стану, а саме відомості щодо річного доходу за попередній календарний рік.

За умови відсутності таких доказів, судовий збір за подання апеляційної скарги підлягає сплаті на загальних підставах.

Відповідно до п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При поданні позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у розмірі 2 422 грн 40 коп.

Розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 21 квітня 2025 року становить 3 633 грн 60 коп. (2 422 грн 40 коп. х 150 %).

Відтак, скаржнику слід запропонувати сплатити судовий збір в розмірі 3 633 грн 60 коп. на реквізити Київського апеляційного суду (Код , р/рахунок: № UA0026010, Банк: Казначейство України (ЕАП), МФО банку: 899998, Одержувач: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101). До суду необхідно надати оригінали доказів сплати судового збору.

З урахуванням наведеного, слід запропонувати скаржнику усунути вищезазначені недоліки, а саме: надати суду оригінали доказів сплати судового збору або копію довідки Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за попередній календарний рік.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, -

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 21 квітня 2025 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня її вручення апеляційна скарга буде вважатись неподаною і повернута.

Суддя Є.В. Болотов