Справа № 214/1460/25
У Х В А Л А

про повернення заяви про скасування судового наказу

12 червня 2025 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Попов В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, -

ВСТАНОВИВ:

25 березня 2025 року за заявою Комунального підприємства «Кривбасводоканал» Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області було видано судовий наказ про стягнення із ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за період з 01 травня 2022 року по 31 січня 2025 року в сумі 9406 грн. 94 коп., з абонентської плати за період з 01 грудня 2024 року по 31 січня 2025 року у сумі 10 грн. 30 коп., а також судового збору у розмірі 302 грн. 80 коп.

10 червня 2025 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про скасування вказаного судового наказу, який боржник вважає необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, посилаючись на безпідставність заявлених вимог.

Дослідивши заяву, матеріали справи, суддя приходить до висновку про необхідність її повернення без розгляду з наступних підстав.

Так, судом установлено, що 25 березня 2025 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за період з 01 травня 2022 року по 31 січня 2025 року в сумі 9406 грн. 94 коп., з абонентської плати за період з 01 грудня 2024 року по 31 січня 2025 року у сумі 10 грн. 30 коп., а також судового збору у розмірі 302 грн. 80 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Між тим, заявник у поданій нею заяві про скасування судового наказу взагалі не зазначає дати отримання судового наказу та ознайомлення з його змістом, докази, що містили б такі відомості до заяви також не додані. Відтак, суд позбавлений можливості встановити дійсну дату отримання боржником спірного судового наказу та ознайомлення з його змістом, з метою перевірки дотримання заявником строків звернення до суду з даною заявою.

Разом з тим, суд зазначає, що поважність причин пропуску строку є оціночним поняттям та має встановлюватись у кожному окремому випадку на підставі відповідних доказів, які у свою чергу оцінюються судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. При цьому, поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії та підтверджені належними доказами.

Відтак, зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що заявником пропущено строк для подачі заяви про скасування судового наказу, встановлений ч. 1 ст. 170 ЦПК України.

Окрім того, суд також зазначає, що згідно з положеннями ч. 3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі та має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. Заява підписується боржником або його представником. До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Так, судом установлено, що заявник подає заяву про скасування судового наказу, без зазначення найменування заявника (стягувача), його місцезнаходження, а також без долучення доказів, які б підтверджували доводи щодо незгоди із виданим судовим наказом, повною необґрунтованістю вимог стягувача тощо.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу, суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи викладене, заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись ст.ст.170, 171, 353-355 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її складення.

Суддя В.В. Попов.