ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/3124/25 Провадження№ 2/636/2228/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2025 року Чугуївський міський суд Харківської області у складі головуючого судді Гніздилова Ю. М., при секретарі Кисловській О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Чугуївської районної військової адміністрації Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Чугуївської районної військової адміністрації Харківської області, про надання додаткового строку для прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, визнавши причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Позивач у позовній заяві посилається на те, що після смерті її матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилась спадщина на спадкове майно. Позивач у позовній заяві зазначає, що вона як єдиний спадкоємець за заповітом після померлої ОСОБА_2 , звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але їй було відмовлено у зв`язку із пропуском строку на звернення із заявою про прийняття спадщини. Вказував, що у зв`язку із військовою агресією рф, і, як наслідок, введення військового стану на території України, а також її проживанням поза межами Харківської області, він пропустив строк для прийняття спадщини, тому він змушений звернутися до суду із даним позовом.

Ухвалою суду від 23 квітня 2025 року провадження по справі відкрито та визначено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Позивач надав заяву про підтримання позовних вимог, в якій просив позов задовольнити та розглядати справу без його участі.

Представник Чугуївської районної військової адміністрації Харківської області в судове засідання не з`явився, надавши заяву, в якій позов визнали, просили розгляд справи провести за його відсутності.

Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.). У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Суд вважає, що докази, які є в матеріалах справи є повними та достатніми для розгляду справи по суті за відсутності учасників процесу, належних чином повідомлених.

За результатами судового розгляду на підставі повідомлених позивачем обставин справи, наданих ним доказів, встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , від 13 січня 2022 року, складеного Краснокутським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Богодухівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції, ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Бударки Вовчанського району Харківської області померла ОСОБА_2 .

Факт прямої спорідненості між позивачем та померлою ОСОБА_2 як доньки та матері підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 .

Відповідно до листа № 01/02/-31 від 03 січня 2025 року державної нотаріальної контори Харківської області, позивачці було відмовлено в оформленні спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, оскільки заява про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину позивачем подана після строку встановленого ст. 1270 ЦК України.

Відповідно до заповіту, що посвідчений 29 листопада 2012 року приватним нотаріусом Вовчанського районного нотаріального округу Харківської області Кротовою І.К. та зареєстрований у реєстрі за № 1534, ОСОБА_2 заповіла ОСОБА_1 все майно, що належало їй на день смерті

На підставі ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В частинах 1-2 ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд вважає, що у позивача були об`єктивні перешкоди для подання такої заяви, оскільки кінець строку для подачі заяви припав на час ведення активних бойових дій, тому він не мав змоги вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, з поважних причин.

Отже ті обставини, на які посилався позивач суд вважає обґрунтованими, оскільки вони знайшли своє підтвердження при розгляді справи.

Згідно до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній по 28.06.2022, було установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Враховуючи загальновідомі події, положення законодавства в частині вимог щодо строків для прийняття спадщини суд доходить висновку, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин і вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини строком на три місяці.

Водночас відповідні зміни щодо строків прийняття спадщини не були внесені до ЦК України, а відтак норми постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 не змінюють та не зупиняють визначених ст. 1270 ЦК України строків для прийняття спадщини. Водночас норми постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 щодо зупинення перебігу строку для прийняття спадщини є такими, що вводять в оману спадкоємців, та у даному випадку, як стверджує позивач, зумовили пропуск ним строку для прийняття спадщини.

Задовольняючи позов, суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 10, 258-259, 263-265, 268, 272-273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Чугуївської районної військової адміністрації Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком у 3 (три) місяці, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Гніздилов Ю.М.