Справа № 362/2405/24
Провадження № 2/362/383/25
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

05 червня 2025 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Марчука О.Л.,

при секретарі Неділько А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 в місті Василькові Обухівського району Київської області цивільну справу за позовом Гребінківської селищної ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Гребінківської селищної ради про позбавлення батьківських прав,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вказаний позов.

Представник позивача двічі, повторно, поспіль не з`явився в судові засідання 01 травня і 05 червня 2025 року без поважних причин (а.с. 78, 81).

Про місце, день і час судових засідань на 01 травня і 05 червня 2025 року позивач був повідомлений належним чином в порядку визначеному відповідно до статей 128 і 130 ЦПК України, шляхом отримання судової повістки про виклик за офіційною адресою електронної пошти органу місцевого самоврядування.

При цьому, позивач на виконання свого обов`язку визначеного статтею 131 ЦПК України, не повідомив суду про причини неявки в судове засідання свого представника.

Також, представник позивача як учасник процесу не скористався своїм правом заявити клопотання про розгляд справи дистанційно в режимі відео-конференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Крім того, враховуючи, що позивач не повідомив суду про причини неприбуття свого представника, суд визнав неповажними причини неприбуття представника позивача в дані судові засідання.

Отже, неявка представника позивача в судове засідання 05 червня 2025 року є повторною без поважних причин.

До того ж, як зазначено в ст. 10 ЦПК України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Суд зазначає про такий принцип цивільного судочинства як диспозитивність, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зокрема, від позивача не надходило заяви про розгляд справи за відсутності його представника.

Одночасно, на переконання суду, нез`явлення представника позивача за відсутності заяви про проведення розгляду справи у його відсутності, з урахуванням змісту і суті позовних вимог, об`єктивно перешкоджає проведенню судового розгляду справи.

У зв`язку із цим, також слід врахувати, що у суду наявні підставі для проведення розгляду справи в заочному порядку, однак в матеріалах справи відсутня згода позивача на заочний розгляд справи.

Натомість, двічі отримавши судову повістку про виклик, позивач не надав заяви про розгляд справи у його відсутності та не висловив свою думку стосовно можливості заочного розгляду справи.

Як наслідок, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 257 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду позовну заяву Гребінківської селищної ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Гребінківської селищної ради про позбавлення батьківських прав.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий

Дата складення повного судового рішення 06 червня 2025 року.