Справа № 758/9690/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В.,

за участю секретаря судового засідання - Волошина А. М.,

за участю представника позивача Завадської О.В. ,

представників відповідачів - ОСОБА_2 та Олійник Ю.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_5 , про поновлення запису про право власності, звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В :

В серпні 2024 року позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» звернулося до Подільського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_5 , про поновлення запису про право власності, звернення стягнення на предмет іпотеки.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 07.11.2007 між ОСОБА_3 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Український промисловий банк», правонаступник якого є Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», було укладено кредитний договір №1916/ФK-07, згідно умов якого банк на умовах оплатності, строковості та поворотності надав, а відповідач ОСОБА_6 прийняв в тимчасове користування грошові кошти в розмірі 2 181 960 грн. строком до 3 листопада 2017р.

В забезпечення належного виконання ОСОБА_3 умов Кредитного договору, 07.11.2007 між ОСОБА_3 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Український промисловий банк», було укладено Іпотечний договір №1916/Zфкіп-07, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Івановою Л.М. за реєстровим № 5679, відповідно до умов якого в іпотеку Банку було передано належне відповідачу нежитлове приміщення загальною площею 109,4 кв.м., що складається: підвал з приміщення № 1 по приміщення № 4, площею 100,00 кв.м., І поверх приміщення № 1, № 2 площею 9,40 кв.м., розташоване в АДРЕСА_1 .

Позивач зазначає, що ОСОБА_3 неналежним чином виконував умови кредитного договору, у зв`язку з чим Банк звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором в примусовому порядку. Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 27.10.2010 у справі № 2-6605/10 позовні вимоги Банку про стягнення заборгованості було задоволено в повному обсязі та стягнуто з ОСОБА_3 заборгованість за Кредитним договором в розмірі 2 869 052,62 грн.

Виконавчий лист, виданий Оболонським районним судом міста Києва на виконання рішення цього суду від 27 жовтня 2010р., виконувався в межах зведеного виконавчого провадження. 01.10.2013 під час примусового виконання Відділом державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві зведеного виконавчого провадження були проведені прилюдні торги з реалізації вищезазначеного Предмету іпотеки. За результатами торгів, проведених залученим державним виконавцем організатором торгів - Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрспецторг Груп», переможцем торгів було визначено ОСОБА_5 , про що організатором торгів 01.10.2013 було складено протокол № 11-1064/13 про проведення прилюдних торгів.

Позивач зазначає, що 04.10.2013 державним виконавцем Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві на підставі вищезазначеного протоколу про проведення прилюдних торгів було складено та видано ОСОБА_5 акт державного виконавця про проведені прилюдні торги з реалізації арештованого майна - предмету іпотеки. На підставі протоколу Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрспецторг Груп» №11-1064/13 від 01.10.2013 про проведення прилюдних торгів та Акту державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві від 04.10.2013 про проведені прилюдні торги з реалізації арештованого майна, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савченко А.В., відповідно до статті 62 Закону України «Про виконавче провадження», статті 47 Закону України «Про іпотеку» (в редакції що діяла в момент вчинення правочину) посвідчено право власності на предмет іпотеки за ОСОБА_5 , про що видано Свідоцтво від 04.10.2013 та зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстровим №1048.

В подальшому ОСОБА_5 продала нежитлове приміщення ОСОБА_4 . Так, 28.04.2014 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савченко А.В. за реєстровим №454, було посвідчено Договір купівлі-продажу нежилих приміщень, за яким ОСОБА_5 було здійснено відчуження предмету іпотеки ОСОБА_4 . Одночасно з посвідченням правочину відбулась державна реєстрація права власності ОСОБА_4 на вищезазначений предмет іпотеки в Державному реєстрі речових прав, запис № 5491355, дата державної реєстрації 28.04.2014.

Однак, рішенням Подільського районного суду міста Києва від 21.11.2014 у справі №758/14043/13-ц за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрспецторг Груп», Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , третя особа Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», було задоволено позов про визнання результатів прилюдних торгів недійсними, та:

- визнано недійсним протокол Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрспецторг Груп» №11-1064/13 від 01.10.2013 про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна - нежитлових приміщень, загальною площею 109,4 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (Предмет іпотеки);

- визнано недійсним Акт державного виконавця відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві від 04.10.2013 про проведені прилюдні торги з реалізації арештованого майна - нежитлових приміщень, загальною площею 109,4 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (Предмет іпотеки);

- визнано недійсним свідоцтво про право власності ОСОБА_5 на нерухоме майно - нежитлові приміщення, загальною площею 109,4 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (Предмет іпотеки), посвідчене приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савченко А.В. 04.10.2013 за реєстровим № 1048.

Позивач, звертаючись до суду з даним позовом до ОСОБА_3 , зазначає, що правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах, полягає у його продажі, а тому складання за результатами їх проведення Акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином купівлі- продажу.

Такий правочин купівлі-продажу спірного майна було визнано рішенням Подільського районного суду міста Києва від 21 листопада 2014р. недійсним, а відтак до правовідносин слід застосовувати положення статті 216 ЦК України, відповідно до якої недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, які пов`язані з його недійсністю.

Позивач зазначає, що як заінтересована особа у даних правовідносинах має право ставити вимогу про застосування наслідків недійсності правочину. В

Обґрунтовує, що внаслідок визнання в судовому порядку недійсними з моменту їх вчинення протоколу товариства з обмеженою відповідальністю «Укрспецторг Груп» №11-1064/13 від 01.10.2013 про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, акту державного виконавця відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві від 04.10.2013 про проведені прилюдні торги з реалізації арештованого майна та Свідоцтва про право власності ОСОБА_5 на нерухоме майно - нежитлові приміщення, загальною площею 109,4 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , учасники правовідносин повернулись в попереднє становище. Позивач вважає, що подальше відчуження предмету іпотеки ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 відбулось на підставі нікчемного правочину, адже Договір купівлі-продажу нежилих приміщень ОСОБА_5 укладала як особа, яка не набула права власності на нього.

Звертаючись до суду з даним позовом до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки, позивач зазначає, що станом на день звернення до суду з даним позовом склалась ситуація, за якої власником предмету іпотеки є ОСОБА_3 , а фактичним володільцем є ОСОБА_4 , оскільки в Державному реєстрі речових прав міститься запис № 5491355, дата державної реєстрації 28.04.2014 про його право власності на нежитлові приміщення.

В свою чергу, наявність даного запису про реєстрацію права власності за ОСОБА_4 перешкоджає ТОВ «Діджи Фінанс» звернути стягнення на дане майно за задовольнити свої вимоги до ОСОБА_3 за рахунок предмету іпотеки.

Свої права на предмет іпотеки позивач заявляє у зв`язку з тим, що ухвалою Оболонського районного суду від 10.06.2021 у справі №756/3643/21, яка залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 22.09.2021, було задоволено заяву ТОВ «Діджи Фінанс» про заміну сторони у виконавчому провадженні з виконання рішення Оболонського районного суду від 27.10.2010 у справі №2-6605/10, замінено сторону з Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» на Товариство з обмеженою відповідальністю «ДІДЖИ ФІНАНС».

Позивач ТОВ «Діджи Фінанс» у позовній заяві зазначає, що станом на дату звернення з даним позовом до суду загальний розмір заборгованості ОСОБА_3 за кредитним договором становить 2 869 052,62 грн., з яких: 1 872 849,00 грн. поточна заборгованість за кредитом; 45 121,74 грн. поточна заборгованість за відсотками; 4 363,92 грн. поточна заборгованість по комісії; 450 217,38 грн. прострочена заборгованість за відсотками за користування кредитом; 309111,00 грн. прострочена заборгованість за кредитом; 31 093,32 грн. прострочена заборгованість по комісії; 138 126, 26 грн.- пеня.

З метою забезпечення виконання рішення Оболонського районного суду м. Києва від 27.10.2010 у справі №2-6605/10, яким з ОСОБА_3 стягнуто заборгованість за кредитним договором у розмірі 2869 052,62 грн., та погашення перед позивачем заборгованості за кредитним договором, який було укладено з ТОВ «Український промисловий банк», правонаступником якого є ПАТ «Дельта Банк», позивач звернувся до суду з даним позовом у якому просить:

-застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину - Договору купівлі- продажу нежилих приміщень, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , посвідченого 28.04.2014 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савченко А.В. за реєстровим № 454, шляхом скасування запису про право власності в Державному реєстрі речових № 5491355, дата державної реєстрації 28.04.2014;

- в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_3 за Кредитним договором №1916/ФК-07 від 07.11.2007 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІДЖИ ФІНАНС» в загальному розмірі (станом на 18.05.2,62 грн. звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме: нежитлове приміщення загальною площею 109,4 кв.м., що складається: підвал з приміщення № 1 по приміщення № 4, площею 100,00 кв.м., І поверх приміщення № 1, № 2 площею 9,40 кв.м., розташоване в АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_3 ;

-встановити спосіб реалізації предмету іпотеки - шляхом реалізації через електронний аукціон за початковою ціною не нижче за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Ухвалою судді Подільського районного суду міста Києва від 8 серпня 2024р. позовна заява ТОВ «ДІДЖИ ФІНАНС» була залишена без руху.

26 серпня 2024р. на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем було подано додаткові пояснення. Фінансовими поручителями боржника ОСОБА_3 були ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . Дані особи не набувають прав третіх осіб у даній справі, адже рішення у справі про звернення стягнення на предмет іпотеки не стосуватиметься їхніх прав та обов`язків. Щодо пропозиції суду, викладеній в ухвалі про залишення позову без руху, зазначити розмір заборгованості та її складові, позивачем повідомлено, що сума заборгованості встановлена рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 27 жовтня 2010р. та саме задля її стягнення слід звернути стягнення на предмет іпотеки. На пропозицію суду надати докази, які підтверджують перехід права вимоги до ОСОБА_3 за договорим іпотеки, позивач ТОВ «ДІДЖИ ФІНАНС» надав суду копію договору №2307К про відступлення права вимоги від 2 жовтня 2020р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко І.Л., зареєстрованого у реєстрі за №1971.

Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва від 02.09.2024 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

15 жовтня 2024р. від представника ОСОБА_3 - адвоката Савчак Я.О. надійшло клопотання про долучення доказів по справі - рішення Подільського районного суду міста Києва від 6 листопада 2017р. у справі №758/5671/16 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 , про витребування майна з чужого незаконного володіння та виселення. Підставами заявлення даного позову, як вбачається з мотивувальної частини рішення, були обставини визнання недійсними результатів прилюдних торгів, у зв`язку з чим, ОСОБА_3 просив витребувати на його користь нежитлові приміщення як такі, які вибули з його власності з підстави, яка згодом відпала. Рішенням Подільського району суду міста Києва від 6 листопада 2017р. у задоволенні позову ОСОБА_3 про витребування нежитлових приміщень було відмовлено.

11 листопада 2024р. від позивача надійшли додаткові пояснення по справі. Представник позивача звертав увагу суду на те, що рішення Подільського району суду міста Києва від 6 листопада 2017р. не є приюційним для розгляду даної справи, адже підставою для заявлені позовної вимоги у справі, що розглядається, про поновлення права власності на нежитлові приміщення за ОСОБА_3 є та обставина, що ОСОБА_5 не мала права відчужувати нежитлові приміщення на користь ОСОБА_4 .

14 лютого 2025р. через систему «Електронний суд» від представника ОСОБА_4 - адвоката Наумова А.Є. надійшли пояснення по справі. Представник ОСОБА_4 зазначив що, ОСОБА_4 28 квітня 2014 року придбав у ОСОБА_5 нежитлові приміщення, загальною площею 109,40 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу, який було посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савченко А.В. та зареєстровано в реєстрі за №454. У відповідності до умов договору ОСОБА_4 сплатив ОСОБА_5 кошти в сумі - 608 108,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 6 від 28.04.2014 р. На момент укладення договору не існувало жодних судових рішень, які б забороняли укладення такого договору. Окрім того, нежитлове приміщення під арештом чи забороною відчуження не перебувало. Рішення Подільського районного суду міста Києва від 21.11.2014 у справі №758/14043/13-ц, яким було задоволено позов ОСОБА_3 та визнано недійсним протокол про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна - нежитлових приміщень; недійсним акт державного виконавця про проведені прилюдні торги з реалізації арештованого майна не недійсним свідоцтво про право власності ОСОБА_5 , було ухвалено вже після того, як ОСОБА_4 було придбано нежитлове приміщення. Добросовісний набувач не може нести відповідальність через порушення третіх осіб.

Представник ОСОБА_4 також посилався на правові позиції Верховного Суду, згідно яких втрата добросовісним набувачем свого статусу суперечить ст.388 ЦК України та призводить до позбавлення його майна, що змушує добросовісного набувача самостійно шукати способи відшкодування своїх втрат. Це є неприпустимим, оскільки покладає на добросовісного набувача індивідуальний та надмірний тягар (п. 6.53 постанови ВП ВС від 02.11.2021 у справі № 925/1351/19). Підстава недійсності правочину (оспорюваності чи нікчемності) має існувати в момент вчинення правочину (постанова ВС від 24.04.2020 у справі №522/25151/14-ц), тоді як ОСОБА_4 набув нежитлове приміщення правомірно на підставі оплатного договору, жодних заборон чи обмежень на момент його укладення не існувало, а судове рішення з`явилося згодом. Відповідно до правової позиції Верховного Суду України від 16 вересня 2015 року у справі №6-1203цс15, право власника на витребування майна від добросовісного набувача на підставі частини першої статті 388 ЦК України пов`язується з тим, у який спосіб майно вибуло з його володіння. Указана норма передбачає вичерпне коло підстав, коли за власником зберігається право на витребування свого майна від добросовісного набувача. Наявність в діях власника ОСОБА_5 волі на передачу майна іншій особі виключає можливість його витребування від добросовісного набувача.

Посилаючись на те, що, ОСОБА_4 є добросовісним набувачем нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі продажу, який було посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савченко А.В. та зареєстровано в реєстрі за №454, та жодним судовим рішенням не встановлено, що він незаконно набув у власність нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , представник відповідача ОСОБА_4 просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

3 березня 2025р. від представника ОСОБА_4 - адвоката Олійник Юлії Романівни надійшли додаткові пояснення по справі. Представник відповідача заперечує проти задоволення позову, посилаючись на те, що право позивача не є порушеним, позивачем не доведено перехід права вимоги за іпотечним договором. Звертаю увагу суду на те, що рішення Оболонського районного суду міста Києва від 27 жовтня 2010р. виконувалося відділом державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у місті Києві, В межах виконавчого провадження проведено прилюдні дороги та зараховано кошти, отримані від продажу предмету іпотеки в рахунок заборгованості за кредитом. Відтак, твердження позивача про відсутність відомостей щодо погашення заборгованості за рішенням Оболонського районного суду міста Києві 27 жовтня 2010р. я абсурдним, спростовується дійсними обставинами справи. Представник відповідача вважає, що товариство «Діджи Фінанс» невірно викладає обставини справи, штучно намагається повторно в судовому порядку звернути стягнення на предмет іпотеки, на який вже було звернуто стягнення.

Представник відповідача також звертає увагу на те, що є таке, що набрало законної сили рішення Подільського районного суду міста Києва від 21 листопада 2014р. у справі №758/14043/13-ц, яким відмовлено у визнані недійсним договору купівлі-продажу нежитлового приміщення, який було укладено 28 квітня 2014р. між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , з тих підстав, що не може бути визнано недійсними наступні правочини з відчуження майна, вчинені після недійсного правочину. А також звертає увагу на те, що існує рішення Подільського районного суду міста Київ від 6 листопада 2017р. у справі №758/5671/16 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , 3 особа ОСОБА_5 про витребування майна з чужого незаконного володіння, яким у задоволенні позову ОСОБА_3 відмовлено з тих підстав, що майно не може бути витребоване від добросовісного набувача, якщо воно продане в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Також представник ОСОБА_4 посилалась на те, що позивач набув право вимоги у тому стані, в якому вимоги існували на момент переходу права вимоги. Зважаючи на те, що предмет іпотеки вже був реалізований, новий кредитор не може знову заявити вимоги про звернення стягнення на майно, яке більше не є предметом іпотеки. Посилаючись на те, що позивач товариство «Діджи Фінанс» штучно створив підстави для звернення з позовом, зазначивши перекручені обставини та зазначаючи про нібито непогашення кредитної заборгованості, а також посилаючись на те, що строки позовної давності до вимог про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину пропущені, просила відмовити у задоволенні позову.

5 березня 2025р. від представника позивача надійшли додаткові пояснення по справі. Позивач посилається на те що відповідно до статті 1212 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Представник позивача посилався на те, що у ОСОБА_5 не виникло право власності на нерухоме майно, втім виникло право вимагати повернення сплачених за це майно коштів у продавця. Сплата ОСОБА_5 вартості придбаного майна на прилюдних торгах на підставі правочину, який суд визнав недійсним з моменту укладення, жодним чином не впливає на розмір заборгованості за кредитним договором, який встановлений рішенням суду. Посилаючись на те, що позивач товариство «Діджи Фінанс» жодних коштів ні в рахунок примусового виконання рішення, ні в добровільному порядку на погашення заборгованості за кредитним договором не отримувало, просили задовольнити позов та звернути стягнення на предмет іпотеки.

1 квітня 2025р. представник відповідача ОСОБА_4 - адвокат Олійник Ю.Р. надала додаткові документи, які з`явилися вже після відкриття провадження у справі, - постанову Київського апеляційного суду від 12 лютого 2025р. у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» про видачу дублікатів виконавчих листів та поновлення строку для пред`явлення виконавчих листів до виконання у справі за позовом ПАТ «Дельта банк» до ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Даною постановою було залишено без змін ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 20 березня 2024р., якою у задоволенні заяви ТОВ «Діджи Фінанс» було відмовлено.

У судовому засіданні представник позивача ТОВ «Діджи Фінанс» позовні вимоги підтримала, просила позовні вимоги задовольнити у повному обсязі з підстав, заявлених у позові. Щодо доводів представників відповідачів зазначила, що ОСОБА_4 є відповідачем у справі, оскільки на нього оформлено право власності, до його власності є вимога про звернення стягнення на предмет іпотеки. Оскільки результати прилюдних торгів є фактично правочином купівлі-продажу та недійсний правочин не створює юридичних наслідків, то у ОСОБА_5 фактично не виникло право власності на майно та вона не мала права відчужувати його ОСОБА_4 .. Право власності на майно повинне бути поновлено за ОСОБА_10 та товариству «Діджи Фінанс» повинно бути забезпечено право на звернення стягнення на предмет іпотеки. Товариство «Діджи Фінанс» не отримувало коштів від продажу спірного нежитлового приміщення за результатами проведених прилюдних торгів.

Представник відповідача ОСОБА_3 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що право власності на спірні приміщення зареєстровані за ОСОБА_4 , він не може нести відповідальність за зобов`язаннями ОСОБА_3 ; ОСОБА_4 є добросовісним набувачем спірних приміщень; підстав для скасування реєстрації права власності та реєстрації права власності на ім`я ОСОБА_3 для подальшого звернення стягнення на предмет іпотеки немає.

Представник відповідача ОСОБА_4 у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позову. Посилалась на те, що ОСОБА_4 є добросовісним набувачем та є володіючим власником, власником відповідно до державних реєстрів. Позивач товариство «Діджи Фінанс» взагалі немає ніякого відношення до предмету іпотеки, оскільки не довів, що до нього перейшло право вимоги за договором іпотеки. Позивач вступив у правовідносини лише у виконавчому провадженні, однак ТОВ «Діджи Фінанс» не набуло прав вимоги за договором іпотеки. Позивач вже намагався через виконавче провадження поновити собі строк на пред`явлення виконавчих листів до виконання, втім їм було відмовлено у задоволенні заяви, наразі вони намагаються поновити свої права шляхом подачі даного штучного позову. ОСОБА_3 вже подавав позов до ОСОБА_4 , намагаючись витребувати майно на свою користь, втім йому було відмовлено у задоволенні позову і констатовано, що ОСОБА_4 є добросовісним набувачем.

Третя особа по справі ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилася, про розгляд справи була повідомлена належним чином.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову, зважаючи на таке.

Судом встановлено, що 07.11.2007 між ОСОБА_3 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Український промисловий банк», правонаступником якого стало Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», було укладено кредитний договір №1916/ФK-07, згідно умов якого банк на умовах оплатності, строковості та поворотності надав, а відповідач ОСОБА_6 прийняв в тимчасове користування грошові кошти в розмірі 2181960 грн. строком до 3 листопада 2017р. (т.1, а.с.28-31).

В забезпечення належного виконання ОСОБА_3 умов Кредитного договору, 07.11.2007 між ОСОБА_3 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Український промисловий банк», було укладено Іпотечний договір №1916/Zфкіп-07, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Івановою Л.М. за реєстровим № 5679, відповідно до умов якого в іпотеку Банку було передано належне відповідачу нежитлове приміщення загальною площею 109,4 кв.м., що складається: підвал з приміщення № 1 по приміщення № 4, площею 100,00 кв.м., І поверх приміщення № 1, № 2 площею 9,40 кв.м., розташоване в АДРЕСА_1 (т.1, а.с.22-23).

ОСОБА_3 неналежним чином виконував умови кредитного договору, у зв`язку з чим Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» звернулося до Оболонського районного суду м. Києва з позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 27.10.2010 у справі № 2-6605/10 позовні вимоги Банку про стягнення заборгованості було задоволено в повному обсязі та стягнуто з ОСОБА_3 заборгованість за Кредитним договором в розмірі 2 869 052,62 грн., з яких: 1 872 849,00 грн. поточна заборгованість за кредитом; 45 121,74 грн. поточна заборгованість за відсотками; 4 363,92 грн. поточна заборгованість по комісії; 450 217,38 грн. прострочена заборгованість за відсотками за користування кредитом; 309111,00 грн. прострочена заборгованість за кредитом; 31 093,32 грн. прострочена заборгованість по комісії; 138 126, 26 грн.- пеня. (т.1, а.с.17-19).

На підставі заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 27.10.2010 у справі № 2-6605/10 стягувачу Публічному акціонерному товариству «Дельта Банк» було видано виконавчий лист, який пред`явлено до виконання до Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві.

В межах виконавчого провадження 01.10.2013 були проведені прилюдні торги з реалізації вищезазначеного предмету іпотеки.

За результатами торгів, проведених залученим державним виконавцем організатором торгів - Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрспецторг Груп», переможцем торгів було визначено ОСОБА_5, про що організатором торгів 01.10.2013 було складено протокол № 11-1064/13 про проведення прилюдних торгів, а 04.10.2013 державним виконавцем Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві на підставі вищезазначеного протоколу про проведення прилюдних торгів було складено та видано ОСОБА_5 акт державного виконавця про проведені прилюдні торги з реалізації арештованого майна - предмету іпотеки.

04.10.2013 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савченко А.В. на підставі протоколу ТОВ «Укрспецторг Груп» №11-1064/13 від 01.10.2013 про проведення прилюдних торгів та Акту державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві від 04.10.2013 про проведені прилюдні торги з реалізації арештованого майна, за ОСОБА_5 було зареєстроване право власності на нежитлове приміщення загальною площею 109,4 кв.м., що складається: підвал з приміщення № 1 по приміщення № 4, площею 100,00 кв.м., І поверх приміщення № 1, № 2 площею 9,40 кв.м., розташоване в АДРЕСА_1 , про що ОСОБА_5 видано Свідоцтво від 04.10.2013.

28.04.2014 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савченко А.В. за реєстровим №454 було посвідчено Договір купівлі-продажу нежилих приміщень, за яким ОСОБА_5 було здійснено відчуження нежитлових приміщень ОСОБА_4 , за яким 28.04.2014 проведено державну реєстрацію права власності на дані нежитлові приміщення (т.1, а.с.236-239).

Судом також встановлено, що рішенням Подільського районного суду міста Києва від 21.11.2014 у справі №758/14043/13-ц за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрспецторг Груп», Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , третя особа Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», було задоволено позов про визнання результатів прилюдних торгів недійсними, та:

- визнано недійсним протокол Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрспецторг Груп» №11-1064/13 від 01.10.2013 про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна - нежитлових приміщень, загальною площею 109,4 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (Предмет іпотеки);

- визнано недійсним Акт державного виконавця відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві від 04.10.2013 про проведені прилюдні торги з реалізації арештованого майна - нежитлових приміщень, загальною площею 109,4 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (Предмет іпотеки);

- визнано недійсним свідоцтво про право власності ОСОБА_5 на нерухоме майно - нежитлові приміщення, загальною площею 109,4 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (Предмет іпотеки), посвідчене приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савченко А.В. 04.10.2013 за реєстровим № 1048 (т.1, а.с.24-26).

02.10.2020 року між Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» та ТОВ «Діджи Фінанс» було укладено Договір №2307/К про відступлення прав вимоги, за яким банк відступив новому кредитору ТОВ «Діджи Фінанс» права вимоги до боржників згідно Реєстру у Додатку №1 до договору (т.1, а.с.53-89). У Додатку №1 до Договору №2307/К про відступлення прав вимоги значиться кредитний договір з ОСОБА_3 від 07.11.2007 (пункт 81 Реєстру, т.1, а.с.59).

У Додатку №2 до Договору №2307/К про відступлення прав вимоги значиться загальна сума заборгованості станом на 02.10.2020, зокрема за кредитним договором №1916/ФК-07 з ОСОБА_3 від 07.11.2007 значиться заборгованість у розмірі 2360219,83 грн., право вимоги на яку перейшло до позивача ТОВ «Діджи Фінанс» (пункт 94 Додатку№2 до договору, а.с.73-90).

Даними доказами доводиться факт переходу до ТОВ «Діджи Фінанс» права вимоги за кредитним договором №1916/ФК-07 від 07.11.2007, укладеним між ОСОБА_3 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Український промисловий банк», правонаступником якого був ПАТ «Дельта Банк».

10.06.2021 ухвалою Оболонського районного суду м.Києва у справі №756/3643/21, яка залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 22.09.2021, було задоволено заяву ТОВ «Діджи Фінанс» про заміну сторони у виконавчому провадженні з виконання рішення Оболонського районного суду від 27.10.2010 у справі №2-6605/10, замінено стягувача Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» на Товариство з обмеженою відповідальністю «ДІДЖИ ФІНАНС» (т.1, а.с.12-16).

Отримавши на підставі укладеного Договору №2307/К про відступлення прав вимоги від 02.10.2020 право вимоги до ОСОБА_3 , позивач ТОВ «Діджи Фінанс» зініціював провадження про видачу дублікату виконавчого листа та поновлення йому строку на пред`явлення його до виконання, адже виконавчий лист №2-6605/10 про стягнення заборгованості з ОСОБА_3 та його поручителів, який перебував на виконанні в Оболонському ВДВС в м.Києві (виконавче провадження №49486383 з примусового виконання виконавчого листа №2-6605/10) державним виконавцем 16 липня 2020 року на підставі п.2 ч.1ст.37 Закону України «Про виконавче провадження» виконавчий документ було повернуто стягувачу.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва у справі №756/16614/23 від 20.03.2024, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 12.02.2025, товариству «Діджи Фінанс» було відмовлено у задоволенні заяви про видачу дублікату виконавчого листа №2-6605/10 про стягнення заборгованості з ОСОБА_3 та його поручителів та поновлення строку на пред`явлення його до виконання (т.2, а.с.33-39).

Звертаючись до суду з даним позовом в червні 2024 року позивач ТОВ «Діджи Фінанс» мав ситуацію, за якої: до ТОВ «Діджи Фінанс» перейшло право вимоги за кредитним договором, укладеним ОСОБА_3 ; позивача ТОВ «Діджи Фінанс» було замінено як стягувача у виконавчому провадженні за судовим рішенням про стягнення заборгованості за кредитним договором, укладеним з ОСОБА_3 ; відкритого виконавчого провадження не було, а виконавчі листи були повернуті первісному стягувачу; суд відмовив у видачі дублікату виконавчого листа а поновленні строку на їх пред`явлення до виконання.

Зважаючи на ці обставини, позивач ТОВ «Діджи Фінанс» з посиланням на рішення Подільського районного суду міста Києва від 21.11.2014 у справі №758/14043/13-ц, яким було задоволено позов про визнання результатів прилюдних торгів недійсними, та визнано недійсним протокол про проведення прилюдних торгів з реалізації нежитлових приміщень, загальною площею 109,4 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ; визнано недійсним Акт державного виконавця відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві від 04.10.2013 про проведені прилюдні торги та Свідоцтво на ім`я ОСОБА_5 , звернувся до суду з даним позовом, в якому просить застосувати наслідки недійсності правочину Договору купівлі- продажу нежилих приміщень, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , шляхом скасування запису про право власності в Державному реєстрі речових № 5491355, дата державної реєстрації 28.04.2014; поновити власність ОСОБА_3 на нежитлові приміщення; в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_3 за Кредитним договором №1916/ФК-07 від 07.11.2007 звернути стягнення на предмет іпотеки на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІДЖИ ФІНАНС» в загальному розмірі 2869052,62 грн., шляхом реалізації через електронний аукціон.

У даній справі суду належить з`ясувати, з яких правовідносин виник спір, чи має позивач право вимоги до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , чи є спосіб захисту прав, який просить застосувати позивач, ефективним.

Наявність самого судового рішення про стягнення з боржника на користь кредитора заборгованості за кредитним договором не є підставою для припинення грошового зобов`язання боржника і припинення іпотеки та не позбавляє кредитора права задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб, передбачений законодавством (такі правові висновки виклав Верховний Суд України у постановах від 03 лютого 2016 року у справі № 22-ц/796/716/2014 (провадження № 6- 1080цс15) та від 09 вересня 2014 року у справі № 922/3658/13 (провадження № 3-71гс14).

Втім, судом встановлено, що предмет іпотеки було реалізовано в межах виконавчого провадження з прилюдних торгів 01.10.2013 р., в результаті чого власником приміщення стала ОСОБА_5 .

Станом на день розгляду даної справи судом, власником спірного нежитлового приміщення є ОСОБА_4 , який придбав приміщення у ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу (т.1, а.с. 8-11).

Як вбачається з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухове майно, Державного реєстру Іпотек від 06.06.2024 спірне нежитлове приміщення перебувало під іпотекою на користь іпотекодержателя ПАТ «Дельта Банк» у період з 30.11.2007 по 27.03.2014 (т.1,а.с.8-11).

27 березня 2014 року о 10:39:52 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ковальчук С.П.. було внесено запис про припинення іпотеки номер 6134836, запис про яку здійснювався 30.11.2007 щодо іпотекодавця ОСОБА_3 .

Так, відповідно до ст.17 Закону України «Про іпотеку» в редакції, яка діяла на момент реалізації предмету іпотеки, підставами припинення іпотеки були: 1) припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору; 2) реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; 3) набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; 4) визнання іпотечного договору недійсним; 5) знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її.

Судом встановлено, що у конкретному випадку іпотека була припинена у зв`язку з реалізацією предмету іпотеки з прилюдних торгів, про що було здійснено запис 27 березня 2014 року.

Судом також встановлено, що на підставі укладеного 02.10.2020 року між Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» та ТОВ «Діджи Фінанс» Договору №2307/К про відступлення прав вимоги, новому кредитору ТОВ «Діджи Фінанс» було передано виключно право вимоги за кредитним договором №1916/ФК-07, укладеним з ОСОБА_3 від 07.11.2007 на заборгованість у розмірі 2360219,83 грн. (пункт 94 Додатку№2 до договору, т. 1, а.с.73-90).

Доказів переходу права вимоги за Договором іпотеки для забезпечення вимог за кредитним договором №1916/ФК-07 від 07.11.2007 позивач ТОВ «Діджи Фінанс» не надав.

У протилежному випадку такий договір мав би бути нотаріально посвідченим та право іпотеки мало б бути зареєстроване на користь ТОВ «Діджи Фінанс».

В той же час, встановлено, що договір іпотеки з новим кредитором не укладався, іпотека на користь іпотекодержателя ПАТ «Дельта Банк» припинила свою дію в силу вимог Закону України «Про іпотеку» у зв`язку з реалізацією предмету іпотеки, про що в Реєстр внесено відповідні відомості.

Відтак, суд констатує, що позивач ТОВ «Діджи Фінанс» не набув прав іпотекодержателя, а тому не має законних підстав ініціювати питання про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Позовні вимоги позивача ТОВ «Діджи Фінанс» застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину Договору купівлі- продажу нежилих приміщень, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , посвідченого 28.04.2014 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савченко А.В. за реєстровим № 454, шляхом скасування запису про право власності ОСОБА_4 в Державному реєстрі речових № 5491355, дата державної реєстрації 28.04.2014 не підглядають задоволенню, зважаючи на так.

Фактично позивач через понад 10 років після правочину просить скасувати запис про право власності ОСОБА_4 на нежитлове приміщення, яке він набув на підставі договору купівлі-продажу у ОСОБА_5 .

Поняття добросовісності є важливим у цивільному праві, оскільки воно забезпечує справедливий баланс між захистом права власності та захистом інтересів добросовісних набувачів. Добросовісність набувача презюмується, тобто вважається, що він діяв сумлінно, поки не буде доведено протилежне.

Оцінка обставинам та наслідкам правочину купівлі-продажу приміщення ОСОБА_4 , вже надавалася судовим рішенням. Так, у рішенні Подільського районного суду міста Києва від 6 листопада 2017р. у справі №758/5671/16 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 , про витребування майна з чужого незаконного володіння та виселення, ОСОБА_3 просив витребувати на його користь нежитлові приміщення як такі, які вибули з його власності з підстави, яка згодом відпала.

Рішенням Подільського району суду міста Києва від 6 листопада 2017р. у задоволенні позову ОСОБА_3 про витребування нежитлових приміщень було відмовлено. Суд на підставі ст. 388 ЦК України констатував добросовісність набувача ОСОБА_4 (т.1, а.с.181-195).

Заявляючи у даній справі вимогу про позбавлення власності ОСОБА_4 шляхом скасування відповідного запису про його власність у Реєстрі речових прав, позивач не навів правову підставу такої вимоги. Така вимога могла б бути задоволена лише у випадку, якби суд встановив недійсність правочину купівлі-продажу нежитлового приміщення, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .. Втім, підстав для визнання правочину недійсним не вбачається.

За таких обставин, Товариству з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» у задоволенні позову до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_5 , про поновлення запису про право власності, звернення стягнення на предмет іпотеки, слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 10, 23, 81, 89, 141, 247, 258, 259, 263-268, 273, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Товариству з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» у задоволенні позову до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_5 , про поновлення запису про право власності, звернення стягнення на предмет іпотеки, - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Суддя Т.В. Войтенко