КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/8136/2025
У Х В А Л А

13 червня 2025 року місто Київ

справа № 752/3177/23

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Ящук Т.І.

розглянув заяву позивача ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Ящук Т.І. у справі за апеляційною скаргоюпозивача ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2025 року, ухвалене під головуванням судді Плахотнюк К.Г., у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сенс Банк» про захист прав споживачів, визнання нікчемними положення договору, стягнення грошових коштів, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до АТ «Сенс Банк» про захист прав споживачів, визнання нікчемними положення договору, стягнення грошових коштів.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 лютого 2025 року визначено колегію суддів для розгляду вказаної справи у складі: головуючий суддя: Борисова О.В., судді: Ратнікова В.М., Левенець Б.Б.

18 лютого 2025 року Київським апеляційним судом до Голосіївського районного суду міста Києва було направлено запит про витребування справи №752/3177/23.

03 березня 2025 року вказана цивільна справа надійшла до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 березня 2025 року відкрито апеляційне провадження у даній справі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 березня 2025 року призначено справу до розгляду на 20 травня 2025 року о 14.20 год.

14 травня 2025 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява позивача Ющенка С.О. про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. від розгляду вказаної справи.

Оскільки, станом на 15 травня 2025 року член колегії - суддя Левенець Б.Б. перебував на лікарняному, тому відповідно до протоколу автоматизованої заміни складу колегії суддів від 15 травня 2025 року для розгляду заяви про відвід було змінено склад колегії суддів, а саме суддю Левенця Б.Б. на суддю Гаращенка Д.Р.

Рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду від 19 травня 2025 року суддю судової палати з розгляду цивільних справ Гаращенка Д.Р. переведено до складу судової палати з розгляду кримінальних справ, тому відповідно до протоколу автоматизованої заміни складу колегії суддів від 20 травня 2025 року було змінено склад колегії суддів, а саме суддю Гаращенка Д.Р. на суддю Ящук Т.І.

В судовому засіданні 20 травня 2025 року було оголошено перерву до 19 червня 2025 року о 15.00 год.

12 червня 2025 року через систему «Електронний суд» на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Гаращенка Д.Р. або іншій колегії суддів під головуванням судді Борисової О.В. від розгляду вказаної справи.

Заяву обґрунтовував тим, що в порушення ч.ч.3, 5 ст.216 ЦПК України в судовому засіданні 20 травня 2025 року при з`ясуванні обставин та дослідженні наявних доказів у справі, представник відповідача неодноразово підходив до суду (колегії суддів), щось показував суддям зі своїх матеріалів (наявних документів). Після першого підходу, один з суддів колегії зробив зауваження представнику відповідача, однак в подальшому вказані дії відповідачем продовжувались без зауважень.

Вказував, що він не був повідомлений та поінформований щодо вказаного вище та інформації яка надавалась окремо суду (суддям) представником відповідача в процесі апеляційного розгляду справи.

Зазначав, що після оголошення судом перерви в засіданні, представник відповідача не сидів на визначеному місці, а стояв в залі засідань. При передачі секретарем судового засідання йому на підпис повідомлення про призначену дату наступного судового засідання, його увага була зосереджена на підписанні наданого документу.

На думку заявника, в даний час (момент) не виключена можливість чергового підходу представника відповідача до суду (суддів), а також передачі якоїсь речі (документів, пакунків, тощо...) зважаючи, що по закінченні підпису апелянтом повідомлення - у представника відповідача, в руках, були (появились) особисті речі (відкритий пакет з ручками). До вказаного вони знаходились на стулі.

Посилався на те, що він, при виході з зали суду поцікавився у суду стосовно роботи камер відеоспостереження які встановлені, а також повідомив суд щодо переміщення відповідача по залу судового засідання при розгляді справи. Вважає, що камери відеоспостереження в залі суду були вимкнені.

Вказував, що, на його думку, судом порушено процесуальний порядок розгляду справи, що зважаючи на зазначені вище обставини та факти не виключає можливість вчинення протиправних дій зі сторони суду (суддів) і представника відповідача для ухвалення апеляційним судом рішення на користь АТ «Сенс Банк».

Зазначав, що згідно до матеріалів справи, а саме протоколу судового засідання Київський апеляційний суд від 20 травня 2025 року по справі №752/3177/23» (т.2 а.с.144 -145), у ньому не зазначено доручення суду учасникам справи надати в суд копії Публічної пропозиція AT «Альфа-Банк» на укладання договору про банківське обслуговування фізичних осіб, що не була витребувана судом першої інстанції згідно до поданої заяви позивачем. При цьому він наполягав, щоб банк надав засвідчену належним чином копію, а представник відповідача заперечував проти залучення нових матеріалів до справи.

Заявник посилався на те, що він має обґрунтовані сумніви у тому, що головуючий суддя та вказана колегія суддів належним чином і в повному обсязі, з врахуванням всіх обставин справи, об`єктивно та неупереджено розгляне дану справу, а рішення буде ґрунтуватися на засадах верховенства права, буде законним і обґрунтованим належними та достовірними доказами.

Відповідно до ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Таким чином, заява про відвід колегії суддів розглядається без повідомлення учасників справи за правилами ч.8 ст.40 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи та заяву про відвід, колегія суддів приходить до висновку про його необґрунтованість з огляду на наступне.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Так, згідно з ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно ч.3 ст.39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, №33949/02, 49-52, від 09 листопада 2006 року).

Як зазначив Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, рішення від 24 травня 1989 року, заява №11/1987/134/188, §48).

Аналіз заяви про відвід колегії суддів свідчить, що позивач ОСОБА_1 не погоджується з процесуальним порядком розгляду справи колегією суддів в судовому засіданні, яке відбулося 20 травня 2025 року та тим, що колегія суддів не доручила учасникам справи надати в суд копії Публічної пропозиція AT «Альфа-Банк» на укладання договору про банківське обслуговування фізичних осіб, що не була витребувана судом першої інстанції згідно до поданої заяви позивачем.

Разом з тим, вказані доводи не можуть бути підставою для відводу, оскільки згідно зч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Доводи позивача ОСОБА_1 про можливість, на його думку, вчинення протиправних дій зі сторони суду (суддів) і представника відповідача для ухвалення апеляційним судом рішення на користь АТ «Сенс Банк» обґрунтовані виключно припущеннями і не свідчать про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Ящук Т.І.

А відтак, колегія суддів вважає заявлений відвід необґрунтованим.

Що стосується відводу від даної справи судді Гаращенка Д.Р., то з матеріалів справи вбачається, що вказаний суддя не входить до складу колегії суддів і не буде брати участь у розгляді поданої апеляційної скарги.

Відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Таким чином, питання про відвід колегії суддів відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.36, 40 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

Справу передати для автоматизованого розподілу відповідно до ч.1 ст.33 ЦПК України з метою визначення судді для розгляду заяви про відвід.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: