Справа №465/89/23 Головуючий у 1 інстанції:Величко О.В.
Провадження №22-ц/811/465/25 Доповідач в 2-й інстанції:Левик Я. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді: Левика Я.А.,

суддів: Крайник Н.П., Шандри М.М.,

секретар: Чиж Л.М.,

за участі в судовому засіданні представниці позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_2 , представниці відповідача АТ «Укрзалізниця» Петрів Л.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Франківського районного суду м. Львова в складі судді Величко О.В. від 05 лютого 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрзалізниця», третя особа Первинна профспілкова організація регіональної філії «Львівська залізниця» АТ «Українська залізниця», про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

в с т а н о в и л а :

ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 05 лютого 2025 року клопотання представника відповідача задоволено.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрзалізниця», третя особа Первинна профспілкова організація регіональної філії «Львівська залізниця» АТ «Українська залізниця» про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу залишено без розгляду.

Вказану ухвалу оскаржила ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 .

В апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу Франківського районного суду м. Львова від 05 лютого 2025 року та направити справу до Франківського районного суду м. Львова для продовження розгляду.

Зазначає, що з матеріалів справи вбачається, що по справі було призначено судові засідання для розгляду справи по суті на 06.11.2024 року, 05.12.2024 року, 09.01.2025 року та 05.02.2025 року. Відносного судового засідання призначеного на 06.11.2024 року, то представниця позивачки не встигла прибути у призначене судове засідання з огляду на тривалий розгляд справи №464/5513/22 по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, яка була призначена на 06.11.2024 року о 09:30 годині. Відносно судового засідання призначеного на 05.12.2024 року о 10:30 годині, то представницею позивачки подано клопотання про відкладення розгляду справи з огляду на зайнятість представниці позивачки 05.12.2024 року об 11:30 годині в якості захисника по кримінальній справі №447/272/15-к у Миколаївському районному суді Львівської області. Дана кримінальна справа слухається в суді з 2015 року по даний час і стосується обвинувачення у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, що вказує на неможливість відкладення розгляду справи через слухання цивільної справи в суді першої інстанції. Крім цього, дати судових засідань по даній кримінальній справі узгоджуються наперед на декілька місяців з огляду на тривалість розгляду справи та неможливість закінчити розгляд справи винесенням вироку. Відносного судового засідання призначеного на 09.01.2025 року, то представницею позивачки подано клопотання про відкладення розгляду справи з огляду на перебування на лікарняному з 06.01.2025 року по 10.01.2025 року включно, про що надано викопіювання із особового кабінету адвоката Манукян М.А. в ПФ України. Відносно судового засідання призначеного на 05.02.2025 року о 15:30 годині, то представником Позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи з огляду на зайнятість по кримінальній справ №463/5363/24щодо оскарження ухвали слідчого судді в межах кримінального провадження у Львівському апеляційному суді 05.02.2025 року о 16:15 годин про що надано підтвердження. Так як розгляд апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді є вкрай короткими та оскаржувалось накладення арешту на рахунки юридичної особи, що повністю зупинило її підприємницьку діяльність, то дана справа мала пріоритетне значення, що вказувало на поважність причин неявки представниці позивачки. Таким чином, процесуальна поведінка представниці позивачки не свідчить про втрату інтересу до позову чи зловживання процесуальними правами, так як підстави неявки в судові засідання є обгрунтованими та заслуговували на увагу в призмі підстав для відкладення розгляду справи. Суд першої інстанції зазначив, що залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується. Проте з матеріалів справи вбачається, що представниця позивачки була зайнята у інших судових засіданнях, де розгляд обмежено процесуальним часом з огляду на їх терміновість та розгляд у суді апеляційної інстанції, що жодним чином не вказує на зловживання своїми процесуальними правами, так як не є умисним затягуванням розгляду справи, що і не відповідає інтересам Позивача в першу чергу.

В судове засідання позивачка та представник третьої особи не з`явилися, однак суд вважав за можливе проводити розгляд справи за їх відсутності, зважаючи на те, що такі повідомлялись про час та місце судового розгляду належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи від них до суду не надходило, доказів поважності причин неявки суду представлено не було та зважаючи на вимоги ч.2 ст. 372 ЦПК України та те, що в судовому засіданні інтереси позивачки захищала представниця.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представниці позивачки на підтримання апеляційної скарги, представниці відповідачки в заперечення скарги, дослідивши матеріали справи, оцінивши мотиви учасників справи в межах доводів позовної заяви, письмових пояснень представниці позивачки, письмових пояснень відповідача, апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Із змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що суд першої інстанції, посилаючись, зокрема, на ст.ст. 2, 12, 13, 128, 223, 257 ЦПК України, постанову Верховного Суду від 22.09.2021 року у справі №465/205/17, та залишаючи позовну заяву без розгляду, виходив з того,що позивачка та представниця позивачки не з`явилися в судові засідання 06.11.2024 року, 05.12.2024 року, 09.01.2025 року та 05.02.2025 року, хоча сторона позивача належним чином повідомлялася про час та місце розгляду справи. Численні, подані представником позивача клопотання про відкладення розгляду справи носять систематичний характер та трактуються судом як неналежне виконання процесуальних обов`язків, що має наслідком затягування розгляду справи. Суд погодився з доводами представника відповідача про те, що з часу закриття підготовчого провадження в жодне з чотирьох призначених судових засідань з розгляду справи по суті сторона позивача не з`являлася. При цьому, в судове засідання, призначене на 06.11.2024 року представник позивача, яка була під особистий підпис повідомлена про час і місце його проведення, не з`явилася без пояснення будь-яких причин і без подання будь-яких заяв. В наступні три засідання, призначені на 05.12.2024 року, 09.01.2025 року та 05.02.2025 року, сторона позивача не з`явилася, водночас представником позивача подано на кожне з них клопотання про відкладення розгляду справи, мотивуючи це зайнятістю в інших справах і лише одного разу, а саме 09.01.2025 року, перебуванням на лікуванні. Заяв про розгляд справи по суті за відсутності сторони позивача у справі не подавалося. Зважаючи на вищевикладене та з огляду на те, що процесуальна поведінка сторони позивача у справі має ознаки зловживання процесуальними правами, суд дійшов переконання про наявність достатніх підстав для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 Акціонерного товариства «Укрзалізниця», третя особа Первинна профспілкова організація регіональної філії «Львівська залізниця» АТ «Українська залізниця», про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Колегія суддів вважає, що такі висновки зроблені судом без повного та всебічного з`ясування обставин, що мають значення; висновки суду обставинам, що мають значення та вимогам закону не відповідають; обставини, які суд вважав встановленими, не доведені, а тому судове рішення підлягає скасуванню.

У січні 2023 року ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до АТ «Укрзалізниця» (з врахування ухвали Франківського районного суду м.Львова від 10.04.2024 року) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, в якому (з врахуванням заяви про зміну предмета позову) просила:

- визнати незаконним та скасувати наказ (розпорядження) №ММ-01-09/16 від 21.11.2022 про припинення трудового договору(конракту), яким звільнено ОСОБА_1 з 30.11.2022 року з посади провідного інженера відділу маркетингу та реклами філії «Медіацентр «Магістраль» АТ «Українська залізниця»;

- поновити ОСОБА_1 на посаді провідного інженера відділу маркетингу та реклами філії «Медіацентр «Магістраль» АТ «Українська залізниця» з 01.12.2022 року;

- стягнути з АТ «Українська залізниця» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 01.12.2022 року по дату винесення рішення;

- стягнути з АТ «Українська залізниця» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 20000,00 грн.

В обґрунтування позову зазначала, що 29.09.2021 року позивачем отримано попередження про наступне вивільнення провідного інженера відділу маркетингу та реклами філії «Медіацентр «Магістраль» Ат «Українська Залізниця». Дане попередження обґрунтоване тим, що згідно рішення правління АТ «Ураїнська залізниця» від 09.07.2021 року, наказу філії «Медіацентр «Магістраль» від 11.08.2021 року №01-19/70 та у зв`язку із змінами до штатного розпису, затвердженого керівником АТ «Українська залізниця» 10.08.2021 року філії «Медіацентр «Магістраль» АТ «Українська залізниця» реорганізовано, а посаду провідного інженера відділу маркетингу та реклами скорочено. Разом із повідомленням позивачкою отримано перелік вакантних посад, проте лише по Львівській області, а не у всіх структурних підрозділах АТ «Укрзалізниці» по всій території України. В подальшому відповідач звернувся до Первинної профспілкової організації Регіональної філії «Львівська Залізниця» з метою отримання згоди на розірвання трудового договору із позивачкою. Проте згідно постанови третьої особи №ППО-4 від 21.12.2021 року останні не надали згоди на розірвання трудового договору. 21.11.2022 року позивачкою отримано повідомлення про прийняття оскаржуваного наказу про звільнення та необхідність отримання 30.11.2022 року трудової книжки. 30.11.2022 року відповідачем направлено позивачці лист № ММ-01-05/26 повідомивши про звільнення позивачки та надсилання трудової книжки. Таким чином, відповідач не отримав згоди від профспілки та не мав права на винесення оскаржуваного наказу про звільнення з огляду на недотримання вимог чинного законодавства України. Звертала увагу на те, що процес скорочення посади був розпочатий до введення воєнного стану і відповідно на процедуру звільнення не поширюються норми Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану». Окрім цього, відповідачем не надано жодного економічного обгрунтування для скорочення посади, яку займала позивачка і не надали підтверджуючі документи проведення реорганізації філії чи проведення будь-якого скорочення.

Оскаржуваною ухвалою позовну заяву було залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

У відповідності до змісту п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, суд вправі вирішувати питання про залишення позову без розгляду.

Однак, для вирішення вказаного питання суду необхідно з`ясувати чи дійсно позивач (чи його представник) двічі поспіль, належним чином, у відповідності до вимог закону, був повідомленим про час та місце розгляду справи.

Так, відповідно до змісту ст. 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається:

1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Днем вручення судової повістки є:

1) день вручення судової повістки під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення. Суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику. Судова повістка юридичній особі направляється за її місцезнаходженням або за місцезнаходженням її представництва, філії, якщо позов виник у зв`язку з їхньою діяльністю. Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Порядок публікації оголошень на веб-порталі судової влади України визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до ст. 129 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна містити:

1) ім`я фізичної особи чи найменування юридичної особи, якій адресується повістка;

2) найменування та адресу суду;

3) зазначення місця, дня і часу явки за викликом;

4) назву справи, за якою робиться виклик;

5) зазначення, як хто викликається особа (як позивач, відповідач, третя особа, свідок, експерт, спеціаліст, перекладач);

6) зазначення, чи викликається особа в судове засідання чи у підготовче судове засідання, а у разі повторного виклику сторони у зв`язку з необхідністю надати особисті пояснення про потребу надати особисті пояснення;

7) у разі необхідності - пропозицію учаснику справи подати всі раніше неподані докази;

8) зазначення обов`язку особи, яка одержала судову повістку в зв`язку з відсутністю адресата, за першої можливості вручити її адресату;

9) роз`яснення про наслідки неявки залежно від процесуального статусу особи, яка викликається (накладення штрафу, примусовий привід, розгляд справи за відсутності, залишення заяви без розгляду), і про обов`язок повідомити суд про причини неявки.

В оголошенні про виклик вказуються дані, зазначені в пунктах 1-7 і 9 частини першої цієї статті.

Судова повістка-повідомлення повинна містити найменування та адресу суду, назву справи, зазначення процесуального статусу особи, яка повідомляється, вказівку про те, яку дію буде вчинено, місце, дату і час її вчинення, а також про те, що участь у її вчиненні для цієї особи не є обов`язковою. Якщо разом із судовою повісткою надсилаються копії відповідних документів, у повістці повинно бути зазначено, які документи надсилаються і про право особи, яка повідомляється, подати заперечення та відповідні докази на їх підтвердження.

Враховуючи вказане, лише при дотриманні вказаних норм закону, а саме у випадку надіслання повістки про виклик в суд позивачу, яка б містила, зокрема, і роз`яснення про наслідки неявки позивача (його представника), двічі поспіль; отримання такої позивачем (його представником); неявки його (його представника) у судове засідання, неподання заяви про розгляд справи за його відсутності (відсутності його представника) або неповідомлення причин неявки (неявки представника); перешкоди для розгляду справи через його нез`явлення (нез`явлення його представника), тощо, суд вправі, у відповідності до вимог п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України залишити позовну заяву без розгляду.

Із матеріалів справи вбачається, що в останні два судові засідання (що у даному випадку, по суті вирішення предмету перегляду, мають значення), які відбулися 09 січня 2025 року та 05 лютого 2025 року позивачка та її представниця не з`явилась.

Як вбачається із матеріалів справи позивачка про розгляд справи 09 січня 2025 року та 05 лютого 2025 року була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи (т.1, а.с.148, 158).

Однак, з судових повісток про виклик до суду, які надсилались позивачці вбачається, що в таких не належно роз`яснено наслідки неявки у судові засідання, а саме, щодо можливості вирішення питання судом про залишення позову без розгляду.

Так, відповідно до ст. 223 ЦПК України, посилання на яку міститься у повітках, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки;

3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Наслідки, визначені частинами третьою - п`ятою цієї статті, настають і в разі, якщо учасник справи (його представник) залишить залу судового засідання. У разі розгляду справи за відсутності позивача або відповідача суддя-доповідач оголошує стислий зміст позовної заяви або відзиву відповідно. У разі відкладення розгляду справи суд повинен допитати свідків, які з`явилися. Тільки у виняткових випадках за ухвалою суду свідки не допитуються і викликаються знову. Про відкладення розгляду справи постановляється ухвала.

Враховуючи вказане, а саме те, що у вказаній статті є багато варіантів розвитку такої процесуальної ситуації як неявка учасника процесу, зокрема, і позивача, тобто вказана стаття не вказує про однозначно можливий варіант залишення позову без розгляду, у випадку повторної неявки позивача, а також враховуючи те, що позивачці не було роз`яснено про можливість вирішення судом питання про залишення позову без розгляду, у суду не було підстав для з`ясування подальших питань, що підлягають з`ясуванню при вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду, а тим більше для постановлення оскаржуваної ухвали.

Тому, оскаржувана ухвала, як така, що постановлення без з`ясування обставин, що мали значення, без дотримання згаданих вимог процесуального закону підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, що повинен бути проведений з повним та суворим дотриманням вимог, зокрема, процесуального закону, серед іншого, і в частині дотримання права позивача бути повідомленим про час та місце судового розгляду; роз`яснення йому наслідків неявки у судове засідання; права на подання заяви про розгляд справи у його відсутності (відсутності його представника), тощо.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п. 6, 379 ч.1 п.1-4, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Франківського районного суду м. Львова від 05 лютого 2025 року скасувати.

Справу направити до Франківського районного суду м. Львовадля продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення постанови безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 20 червня 2025 року.

Головуючий: Я.А. Левик

Судді: Н.П. Крайник

М.М. Шандра