СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-о/759/237/25
ун. № 759/3454/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва під головуванням судді Сенька М.Ф., за участю секретаря судового засідання Пушкарського О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку окремого провадження заяву ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, заінтересовані особи: Дванадцята київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 ,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, за якою просила встановити факт, що вона та ОСОБА_3 проживали однією сім?єю без реєстрації шлюбу з січня 1998 року до дня смерті останнього ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановлення цього факту, як це вбачається із заяви, необхідно заявниці для оформлення спадщини, після ОСОБА_3 .

Провадження за заявою відкрите відповідно до ухвали судді від 03.03.2025 року, справу призначено до розгляду в порядку окремого провадження.

Ухвалою суду від 12.05.2025 року до участі у справі в якості заінтересованої особи було залучено ОСОБА_4 , яка також є спадкоємицею до майна померлого ОСОБА_3 .

Від представника ОСОБА_4 - адвоката Приходька С.В. надійшло клопотання про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду, за підстав того, що між заявницею та його довіреною особою виник спір про право на спадщину.

Учасники процесу в суд не з`явились.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд приходить до висновку про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду, виходячи з такого.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, зазначений у статті 315 ЦПК України, не є вичерпним. В судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Водночас у частині шостій статті 294 ЦПК України визначено, що суд залишає заяву про встановлення факту, без розгляду якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, і роз`яснює заінтересованими особами особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах.

До майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Дванадцятій київській державній нотаріальній конторі заведено спадкову справу за № 1168/2024.

З огляду на матеріали спадкової справи встановлено, що із заявою про прийняття спадщини, окрім заявниці, звернулась тітка померлого ОСОБА_2 .

Остання, відповідно до ст. 1263 ЦК України, відноситься до третьої черги спадкування за законом.

Заявниця, у разі задоволення дійсної заяви, буде визнана спадкоємицею четвертої черги спадкування законом, відповідно до ст. 1264 ЦК України.

Тому, виходячи з того, що спадкування за законом здійснюється почергово (ст. 1258 ЦК), не зважаючи на те, що заява представника заінтересованої особи - адвоката Приходька С.В. не містить позиції його довірительки на дійсну заяву по суті, суд знаходить, що між спадкоємцями ОСОБА_3 існує спір про право на спадщину, що залишилась після нього, а відтак в силу ст.ст. 294 ч. 6, ст. 315 ч. ЦПК України заява ОСОБА_1 має бути залишена без розгляду, у зв`язку з наявністю спору про право.

На підставі вказаних в рішенні норм закону, керуючись ст.ст. 259, 260, 294, 315 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу залишити без розгляду.

Роз`яснити заявниці, що вона може заявити позов про право на спадщину в загальному порядку цивільного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий Сенько М.Ф.