ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 червня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Панченка О.О.,

Суддів Одринської Т.В., Пікуля В.П.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 25 квітня 2024 року по справі за позовом керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова, який діє в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів,-

в с т а н о в и в:

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 25 квітня 2024 року позов керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова, який діє в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Харківської міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 346779,94 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Харківської обласної прокуратури судовий збір у розмірі 5201.70 грн.

Не погодившись з даним рішенням суду першої інстанції, його в апеляційному порядку оскаржила ОСОБА_1 .

Згідно з вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

На виконання ухвали Полтавського апеляційного суду від 23 травня 2025 року ОСОБА_1 10.06.2025 року було подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження в якому вона зазначає, що про рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 25.04.2024 у справі № 643/15208/21 їй стало відомо лише 27.01.2025 року, коли її правозахисник повідомив їй про наявність електронного кабінету, на який прийшло рішення суду. До того часу, їй не було відомо про дану справу, участі у якій вона не брала; - електронний кабінет в «Електронному суді» вона не реєструвала, а за неї це зробив без її відома ОСОБА_2 , який випадково зареєстрував її в системі судової влади, про що їй нічого не було відомо.

Процесуальний строк на апеляційне оскарження, передбачений статтею 354 ЦПК України є строком, встановленим законом, а тому, такий строк може бути поновлений і тільки за наявності поважних причин, які об`єктивно перешкоджали особі подати апеляційну скаргу.

Відповідно до вимог ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Колегія суддів зазначає, що доводи відповідача про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження є необгрунтованими з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 14 ЦПК України передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі(модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Так, відповідно до даних електронної системи Судової влади в Україні встановлено, що ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) 04.10.2023 зареєструвала свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Частиною 3 ст. 272 ЦПК України передбачено, що у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складення в електронній формі у порядку, встановленому законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Згідно з ч. 11 цієї ж статті якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Вимога про надіслання судового рішення через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Враховуючи зазначене, надсилання судового рішення в той чи інший спосіб учаснику справи є процесуальним обов`язком суду. Відомості про вручення (доставлення) рішення суду учаснику справи містяться у розписці про вручення, у повідомленні про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи, у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення, а також у документах, визначених пунктами 4, 5 частини шостої статті 272 ЦПК України. 30 серпня 2022 року у постанові у справі № 459/3660/21 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду сформулював правовий висновок, згідно з яким, наявна в матеріалах справи довідка про доставлення документа в електронному вигляді до «Електронного кабінету» є достовірним доказом отримання учасником судового рішення суду. Таким чином, відправка електронної копії рішення суду першої інстанції відповідачу на його офіційну електронну адресу в ЄСІТС у розумінні ЦПК України є належним способом вручення. Відповідно до п. 3 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи, а не 27.01.2025.

Попри наявність електронного кабінету, зареєстрованого ОСОБА_1 в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, Європейський Суд з прав людини також наголошує, що зацікавлена сторона зобов`язана проявити особливу старанність у захисті своїх інтересів і вжити необхідні заходи для ознайомлення з рухом провадження у справі (рішення у справі «Сидоренко проти України», № 73193/12, 18 лютого 2021 року).

Відповідачу ОСОБА_1 належним чином направлялися у даній цивільній справі № 643/15208/21 усі процесуальні документи, що свідчить про обізнаність відповідача про наявність такого спору та позовної заяви прокурора та про можливість у ОСОБА_1 та обов`язок останньої відстежувати хід та результати розгляду справи. Вищенаведене свідчить про пропуск відповідачем 30-денного строку на апеляційне оскарження без поважних причин, адже з моменту надіслання рішення суду відповідачу в електронний кабінет системи ЄСІТС минув значний час..

Аргументи відповідача про необізнаність з фактом існування у неї електронного кабінету в системі ЄСІТС не може бути взято до уваги судом.

Згідно з пунктом 8 підрозділу 1 Підсистема «Електронний кабінет» розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) це підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також наступну автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Пунктом 9 цього ж підрозділу передбачено, що процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (у тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що функціонування Електронного кабінету та надсилання до нього документів в електронній формі у справах, у яких особи, що беруть у них участь, пройшли процедуру реєстрації в ЄСІТС пов`язується саме з проходженням такими особами процедури реєстрації Електронного кабінету з використанням кваліфікованого електронного підпису, і внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (у тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» засіб кваліфікованого електронного підпису чи печатки це засіб електронного підпису чи печатки, що відповідає вимогам, встановленим частинами першою - четвертою статті 19 цього Закону. Пунктом 11 цієї ж статті передбачено, що електронна ідентифікація це процес використання ідентифікаційних даних особи в електронній формі, які однозначно визначають фізичну, юридичну особу або уповноваженого представника юридичної особи.

Згідно зі ст. 19 цього Закону засоби кваліфікованого електронного підпису чи печатки за допомогою відповідних технічних та процедурних засобів повинні забезпечувати надійний рівень конфіденційності особистих ключів під час їх генерації, зберігання та створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки; належний рівень унікальності пари ключів, які вони генерують; надійний рівень неможливості обчислення значення особистого ключа на основі відкритої інформації та надійний захист кваліфікованого електронного підпису чи печатки від підроблення шляхом використання наявних на даний момент технологій; можливість надійного захисту підписувачем чи створювачем (уповноваженим представником створювача) електронної печатки особистого ключа від використання іншими особами.

Частина 2 ст. 11-1 вказаного Закону зобов`язує користувачів послуг електронної ідентифікації забезпечувати конфіденційність та неможливість несанкціонованого доступу інших осіб до засобу електронної ідентифікації. Тому, для реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та отримання доступу до нього необхідно оформити надійно захищений електронний ключ та авторизуватися шляхом введення паролів, надання підтверджень доступу до особистої інформації та персональних даних, що не можливо без відома власника такого електронного ключа.

Таким чином, передбачена законодавством процедура реєстрації електронного кабінету в системі ЄСІТС виключає можливість необізнаності ОСОБА_1 з таким фактом реєстрації на наявності кабінету, що супроводжувалося наданням її підтвердження для використання персональних даних на етапі реєстрації.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Так, встановлений судом строк для подання до суду апеляційної скарги на рішення суду від 25.04.2024 у справі № 643/15208/21 для ОСОБА_1 сплинув. Натомість відповідачем ОСОБА_1 підготовлено та направлено до суду та сторонам апеляційну скаргу на вказане вище рішення лише через рік після спливу встановленого судом строку, а саме 25.02.2025, що свідчить про порушення 30- денного строку для подання такого процесуального документа до суду

Відтак, ОСОБА_1 порушено строк на апеляційне оскарження рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 25 квітня 2024 року.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Відповідно до частини третьої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу (частина четверта статті 357 ЦПК України)

Згідно пункту 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищевказане колегія суддів вважає, що у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 25 квітня 2024 рокуслід відмовити.

Керуючись статтями 127, 357, 358, 381 ЦПК України апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 25 квітня 2024 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: О.О. Панченко

Судді: Т.В. Одринська

В.П. Пікуль