КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 червня 2025 року м. Київ

Унікальний номер справи № 759/1386/19

Головуючий у першій інстанції - Горбенко Н.О.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/10858/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів: Євграфової Є.П., Саліхова В.В.,

перевіривши клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 14 квітня 2025 року у справі за скаргою ОСОБА_2 , боржник: ОСОБА_3 на дії та рішення (повідомлення) головного державного виконавця Солом`янського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Стужук К.В., -

в с т а н о в и в :

16 червня 2025 року до Київського апеляційного суду надійшло клопотання від ОСОБА_1 як представника ОСОБА_2 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Однак, вказане клопотання не може бути прийнято до розгляду Київським апеляційним судом та підлягає поверненню без розгляду з наступних підстав.

На підтвердження повноважень ОСОБА_1 на представництво інтересів ОСОБА_2 до суду апеляційної інстанції надано копію довіреності, посвідченої 30.06.2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мошківською О.Л., якою ОСОБА_2 уповноважила ОСОБА_1 бути її представником та представляти її інтереси, зокрема, в усіх судових органах з усіма правами, які надані законом скаржнику (а.с. 149).

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», відповідно до якого Конституцію України доповнено статтями 131-1 та 131-2 щодо здійснення представництва у судах.

Згідно з ч. 2 ст. 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Підпунктом 11 п. 16-1 розділу ХV Перехідних положень Конституції України встановлено, що представництво відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 та ст. 131-2 цієї Конституції здійснюється виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції - з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Таким чином, з 01 січня 2018 року представництво в судах апеляційної інстанції у справах, провадження в яких розпочате після 30 вересня 2016 року, має здійснюватися виключно адвокатами.

Відповідно до ч. 4 ст. 131-2 Конституції України законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Розділ VII ЦПК України не визначає порядку та умов представництва сторін виконавчого провадження, які звертаються до суду зі скаргою в процесі виконання судового рішення.

Відтак, необхідно застосувати загальні положення ЦПК, що регулюють представництво інтересів учасників судового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до частини четвертої статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

У частині другій статті 60 ЦПК України містяться винятки, коли представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, а саме під час розгляду спорів, що виникають з трудових правовідносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи).

Згідно частини 6 статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_2 звернулась до суду із вказаною скаргою, в якій просила: дії головного державного виконавця Солом`янського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Стужук К.В. визнати протиправними; постанову головного державного виконавця Солом`янського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Стужук К.В. про відкладення проведення виконавчих дій у виконавчому провадженні № 71279882 визнати неправомірною та скасувати.

Отже, дана справа не віднесена до малозначних, а відтак представником у цій справі може бути лише адвокат.

Перевіривши відомості в Єдиному реєстрі адвокатів України, судом встановлено, що ОСОБА_1 до Єдиного реєстру адвокатів України не внесений, відомості про нього в реєстрі відсутні.

Відтак, судом апеляційної інстанції встановлено, що заява подана представником, який діяв на підставі довіреності без надання доказів на підтвердження того, що він має статус адвоката.

Враховуючи, що складність справи не допускає до представництва осіб, окрім як адвоката, повноваження якого підтверджуюся довіреністю або ордером, суд доходить висновку про відсутність повноважень у ОСОБА_1 на представництво інтересів ОСОБА_2 на підставі нотаріально посвідченої довіреності.

За таких обставин клопотання про участь у судовому засіданнні в режимі відеоконференції підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись ч. 1 ст. 60, ч. 4 ст. 62 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 14 квітня 2025 року - повернути заявнику.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

Є.П. Євграфова

В.В. Саліхов