Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/2044/23
Номер провадження2/711/36/25
РІШЕННЯ
19 травня 2025 року м. Черкаси
Придніпровський районний суд міста Черкаси у складі:
головуючого судді Кондрацької Н.М.
при секретарі Мелещенко О.В.
представника позивача адвоката Хмельницької Л.М.
представника відповідача адвоката Сучила А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси цивільну справу за позовною (зустрічною) заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами в натурі між власниками, припинення права спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою,
До Придніпровського районного суду міста Черкаси звернувся ОСОБА_2 з позовом до ОСОБА_3 про поділ домоволодіння в натурі.
Ухвалою суду від 19.04.2023 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження .
Відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку з господарськими спорудами в натурі між власниками, припинення права спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою.
Ухвалою суду від 22.05.2023 об`єднано цивільну справа за первісним та зустрічним позовом, призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 12.07.2023 призначено у справі земельно-технічну експертизу.
Ухвалою суду від 20.09.2023 поновлено провадження у справі у зв`язку з надходження клопотання експерта.
Ухвалою суду від 03.10.2023 зупинено провадження у справі у зв`язку з проведенням експертизи.
До суду 11.02.2023 надійшов висновок експерта №11-ЗТ від 07.12.2023. Згідно даного висновку на розсуд суду запропоновано два варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 з виділом частин земельної ділянки пропорційно розмірам ідеальних часток співвласників у праві власності на домоволодіння 11/20 та 9/20.
До суду 09.01.2024 надійшло уточнення до зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 , а саме у прохальній частині позивач просить поділити в натурі житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за порядку користування земельною ділянкою - задовольнити повністю. адресою: АДРЕСА_1 шляхом виділення: - ОСОБА_1 : в житловому будинку А-І, а, а2, а3: прим. 2-1 коридор, загальна площа - 9,0 кв.м.; прим. 2-2 - кімната, загальна площа - 14,3 кв.м.; прим. 2-3 - кімната, загальна площа - 5,0 кв.м.; прим. 2-4 - кімната, загальна площа - 3,6 кв.м.; прим. 2-5 - кухня, загальна площа - 11,9 кв.м.; прим. 2-6 - санвузол, загальна площа 3.6 кв.м.; прим. І - тамбур, загальна площа 4,0 кв.м. та надвірні будівлі і споруди: літ. Г - погріб, літ. Л - вбиральня, літ. Д, д - кухня , споруда N?1,5 огорожа, споруда N?2 - ворота з хвірткою, споруда N?6 - водоколонка, споруда N?7 - огорожа, споруда І - вимощення, які відповідають ідеальній частці у праві спільної частковій власності розміром 9/20. ОСОБА_2 : в житловому будинку А-I: прим. 1-1 - коридор, загальна площа - 10,3 кв.м.; прим. 1-2 - санвузол, загальна площа - 4,4 кв.м.; прим. 1-3 - коридор, загальна площа - 5,0 кв.м.; прим. 1-4 - кухня, загальна площа - 7,2 кв.м.; прим. 1-5 - коридор, загальна площа - 5,7 кв.м.; прим. 1-6 - кімната, загальна площа - 10,5 кв.м.; прим. 1-7 - кімната, загальна площа - 13,0 кв.м. та надвірні будівлі і споруди: літ. Б - баня, літ. В - вбиральня, літ. З - літній душ, літ. И - гараж з оглядовою ямою, літ. К - літня кухня, споруда N?3 - ворота з хвірткою, споруда N?4 - водоколонка, споруда N?5 - огорожа, які відповідають ідеальній частці у праві спільної частковій власності розміром 11/20. Припинити право спільної часткової власності на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 . Встановити порядок користування земельною ділянкою, площею 608 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , з врахуванням ідеальних часток співвласників у праві спільної часткової власності на домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та фактичного розподілу житлового будинк, 711/2044/23 від 07.12.2023 року N? 11 - 3Т до варіанту 2 висновку експерта земельно-технічної експертизи по цивільній справі.
Площа земельної ділянки, яка передається у користування ОСОБА_2 складає 334кв.м. Площа земельної ділянки, яка передається у користування ОСОБА_1 - 273 кв.м. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати зі сплати судового експертизи та витрати на правову допомогу, на проведення комплексної будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи.
Ухвалою суду від 06.02.2024 з занесенням до протоколу судового засідання закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.
До суду 06.02.2024 представником ОСОБА_2 адвокатом Сучило А.О. надані додаткові пояснення у яких зазначив, що зазначений варіант 1 є найдоцільнішим для обох співвласників з огляду на доступність та безперешколне користувания кожним із них новоутвореними об?єктами нерухомого майна, що будуть утворені в результаті поділу в натурі об?єкта нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Так у кожного співвласника вже є свій окремий заїзд/прохід до приміщень, якими вони окремо одни від одного користуються, зокрема відокремлені огорожею.
Згідно з Варіантом 2 виділ ОСОБА_1 частини земельної ділянки, в межах, що запропоновані на плані зі сторони дороги загального користування, АДРЕСА_1 площею 27 кв.м., перешкоджатиме вільному користуванию та доступу ОСОБА_2 до примішень та інших складових частин Домоволодіння, якими він користується та будуть йому виділені в результаті поділу об?єкта нерухомого майна, який розгашовано за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки на тій частині земельної ділянки знаходяться ворота з хвірткою, що належать ОСОБА_4 . Просить встановити полрядок користуання земельною ділянкою відповідно до варіанту 1 висновку експертизи.
У судовому засіданні представник ОСОБА_5 та ОСОБА_2 (позивач за первісним та відповідач за зустрічним позовами) підтримали первісний позов та визнали зустрічний у частині поділу домоволодіння, щодо поділу користування земельною ділянкою наполягали на варіанті 1 висновку експертизи. Не погодились виділити частину кухні ОСОБА_1 , оскільки це порушить цілісність об`єкту, на нього були витрачені кошти, там існує порядок користування визначений ним, знаходяться меблі та техніка. Додали, що наразі земельна ділянка не відповідає реальним часткам сторін.
Представник ОСОБА_6 підтримала зустрічний позов та визнала первісний у частині поділу домоволодіння, підтримала також варіант 2 висновку експертизи щодо користування земельною ділянкою. ОСОБА_1 повідомила суду, що не надавала згоду ОСОБА_2 на будівлю кухні. Не заперечувала, щоб їй виділив ОСОБА_2 частину будівлі кухні, частина якої стоїть на її земельній ділянці. Заперечувала, щодо варіанту 1, оскільки земельна ділянка буде знаходитись під будівлею ОСОБА_2 і вона не зможе нею користуватись.
Ухвалою суду від 16.07.2024 відмовлено у клопотанні представника ОСОБА_5 щодо зупинення провадження у справі.
Ухвалою суду від 03.12.2024 прийнято відмову представника позивача за первісним позовом ОСОБА_2 адвоката Сучила А.О. про поділ домоволодіння в натурі та провадження у справі в частині позовних вимог представника ОСОБА_2 адвоката Сучила А.О. до ОСОБА_7 про поділ майна в натурі- закрито.
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 10.02.2025 повернуто апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 адвоката Сучила А.О.
Ухвалою суду від 19.05.2025 із занесенням до протоколу судового засіданні відмовлено представнику ОСОБА_5 у зупиненні провадження у справі.
Суд заслухавши сторін у справі, їх представників, дослідивши докази у справі, оцінивши їх відповідно, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню частково з таких підстав.
Відповідно до ч. 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно дост. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках
Крім того, відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Позивач ОСОБА_8 , звертаючись до суду з позовною заявою (поданою як зустрічна), оскільки, порядок користування вищезазначеною земельною ділянкою мною, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не встановлювався ні за згодою між співвласниками ні рішенням суду, та є необхідність встановлення порядку користування земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 з врахуванням ідеальних часток співвласників у праві спільної часткової власності на домоволодіння, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 та фактичного розподілу житлового будинку, тому просить поділити в натурі житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , що відповідає ідеальним часткам у праві спільної частковій власності розміром 11/20 та 9/20, припинити право спільної часткової власності на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .
У відповідності з Конституцією України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.
Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту права, встановлених цивільним законодавством, є, зокрема, його визнання.
Відповідно до ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Відповідно до положень статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади.
Тобто, з аналізу вказаних вище правовстановлюючих документів та положень статті 356 ЦК України вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є суб`єктами спільної часткової власності.
Статтею 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно.
Положеннями статті 364 цього ж Кодексу встановлено, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина другастатті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.
За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні.
Вид майна, що перебуває у спільній частковій власності, впливає на порядок виділу з нього частки.
Враховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінністатті 181 ЦК України.
За умовами ч.1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.
Системний аналіз правових норм статей 183, 358, 364ЦК України дає підстави для висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності.
Оскільки учасники спільної часткової власності мають право власності на зазначене майно пропорційно своїй частки в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен виділити його співвласнику таку частину житлового будинку та нежитлових будівель, яка відповідає розміру та вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі.
Так, згідно наданої копії Договору 28.10.1987 між ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 укладено договір купівлі-продажу, посвідчений старшим державним нотаріусом Другої черкаської державної нотаріальної контори Фіщук В.Я., зареєстрований в реєстрі за N?2-6362, відповідно до п. 1 якого ОСОБА_9 та ОСОБА_10 в рівних частках продали, а ОСОБА_11 купила 9/20 частини будинку з належною частиною надвірних споруд, що знаходиться в АДРЕСА_1 , розташований на земельній ділянці розміром 600 кв.м.
Відповідно до свідоцтва про шлюб Серії НОМЕР_1 від 25 квітня 1987 року 25 квітня 1987 року ОСОБА_1 після його реєстрації отримала указане прізвище, змінивши його з « ОСОБА_12 ».
Згідно з Договором купівлі продажу та технічним паспортом, копія якого надано ОСОБА_8 останній належить житловий будинок А-І, а, а, а2, а3: прим. 2-1 коридор, загальна площа - 9,0 кв.м.; прим. 2-2 - кімната, загальна площа - 14,3 кв.м.; прим. 2-3 - кімната, загальна площа - 5,0 кв.м.; прим. 2-4 - кімната, загальна площа - 3,6 кв.м.; прим. 2-5 - кухня, загальна площа - 11,9 кв.м.; прим. 2-6 - санвузол, загальна площа 3.6 кв.м.; прим. І - тамбур, загальна площа 4,0 кв.м. та надвірні будівлі і споруди: літ. Д, д, К літня кухня, літ. Г,Е - погріб, літ. В,З, Л - вбиральня, літ. і (велика) гараж, споруда N?3,5,7 - огорожа, споруда N?4,6 - водоколонка, споруда І - вимощення,
Наявне самочинне будівництво: літ. і (велика) гараж, літ. К літ.кухня, літ. а3 тамбур, літ. Д- літ. кухня, літ. д прибудова до кухні.
Придбане згідно договору купівлі-продажу відповідає 9/20 частин будинку на надвірних споруд.
На підставі договору купівлі-продажу від 25.11.1983, посвідченого старшим державним нотаріусом Другої черкаської державної нотаріальної контори Фіщук В.Я., зареєстрованого в реєстрі за N?2-5280, ОСОБА_2 придбав у ОСОБА_13 11/20 частин будинку з належною частиною надвірних споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно з наданого Витягу з державного реєстру речових прав (станом на 21.02.2023) та технічному паспорту ОСОБА_2 на праві власності належить житловий будинок А-I: прим. 1-1 - коридор, загальна площа - 10,3 кв.м.; прим. 1-2 - санвузол, загальна площа - 4,4 кв.м.; прим. 1-3 - коридор, загальна площа - 5,0 кв.м.; прим. 1-4 - кухня, загальна площа - 7,2 кв.м.; прим. 1-5 - коридор, загальна площа - 5,7 кв.м.; прим. 1-6 - кімната, загальна площа - 10,5 кв.м.; прим. 1-7 - кімната, загальна площа - 13,0 кв.м. та надвірні будівлі і споруди: літ. Б - баня, літ. В,Л - вбиральня, літ. Г - погріб, літ. З - літній душ, літ. И - гараж з оглядовою ямою, літ. К - літня кухня, споруда N?2, 3 - ворота з хвірткою, споруда N?4,6 - водоколонка, споруда N?1,5,7 огорожа, І - вимощення.
Розмір частки становить 11/20.
Рішенням Виконавчого комітету Черкаської міської ради депутатів трудящих N?1464 від 15 листопада 1957 року виділено земельну ділянку площею 600 кв.м. під забудову житлового будинку.

Згідно відмітці адресою жилого будинку (домоволодіння) після перепланування. перенумерації, перейменування вулиць/провулків вважати: АДРЕСА_1 .

Дані обставинами підтверджуються штампом Комунального підприємства «Черкаське обласне об?єднане бюро технічної інвентаризації», що міститься на виписці з рішення Виконавчого комітету Черкаської міської ради депутатів трудящих N?1464 від 15 листопада 1957 року.

Земельна ділянка, на якій розташований житловий будинок з відповідними надвірними спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , не приватизована.

Указані обставини справи визнаються сторонами та не підлягають доказуванню.

Також у ході розгляду справи сторонами визнано вимоги щодо поділу та порядку користування будинком та надвірними спорудами, а отже у цій частині суд задовольняє позовні вимоги. Однак, відмовляє у частині їх задоволення щодо вимоги ОСОБА_1 про поділення шляхом виділення літ. І- тамбуру, який фактично позначений під літ. а3 (площа 4,0 кв.м.) у технічному паспорті, та є самочинним будівництвом.

Спірне будинковолодіння належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам у зв`язку з чим виділ частки в цьому майні лише для позивачки є неможливим, а можливий поділ цього майна в натурі між сторонами, у разі якого право спільної часткової власності на нього припиняється.

Ураховуючи те, що після поділу майна та виділу позивачці частки зі спільного нерухомого майна в натурі, право спільної власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику, що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від площі іншого (інших) співвласників, тобто має складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні ст. 181 ЦК України.

Щодо встановлення порядку користування земельною ділянкою земельною ділянкою, площею 608 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , з врахуванням ідеальних часток співвласників у праві спільної часткової власності на домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та фактичного розподілу житлового будинку.

У висновку земельно технічної експертизи від 07.12.2023 № 11-ЗТ зазначається, що під час проведення дослідження встановлені розміри земельної ділянки домоволодіння АДРЕСА_1 : зі сторони домоволодіння N?68: 25.37м; зі сторони домоволодіння N?72: 25.34м; тильна межа земельної ділянки: 10.49х 13.57м; фасадна частина домоволодіння по АДРЕСА_1 : 8.0х16.15м. Загальна площа земельної ділянки домоволодіння по АДРЕСА_2 по фактичному користуванню складае 608 кв.м. Між двома співвлаєниками встановлений порядок користування земельною ділянкою. з встановленням твердих меж - огорожа із силікатної цегли з боку АДРЕСА_1 , огорожа N?7 - дерев?яна та з металевого профілю. Частина земельної ділянки, що перебуває в користуванні позивача (частка в праві власності на домоволодіння АДРЕСА_3 ) має розміри: 16.15х25.37х10.49х0.98х5.30х3.17х4.05х0.96х0.30х2.25х0.21х0.30х2.51 х0.19х0.45х6.40х 3.24м, площею 361 кв.м.

Частина земельної ділянки, що перебуває в користуванні відповідача (частка в праві власності на домоволодіння АДРЕСА_4 ) має розміри: 8.0х3.24х6.40х0.45х0.19х2.51х0.30х0.21х2.25х0.30х0.96х4.05х3.17х5.30х0.98х 3.57х25.34м.

площею 247 кв.м.

Ідеальні частки співвласників у праві власності на домоволодіння АДРЕСА_1 , складають: Позивач ( ОСОБА_14 , частка становить 11/20): 608 х 11/20 = 334 кв.м: Відповідач ( ОСОБА_11 ( ОСОБА_15 , частка становить 9/20): 608 х 9/20 = 274 кв.м.

Отже, по фактичному користуванню, який склався між співвласниками, земельна ділянка, що перебуває в користуванні позивача збільшена від ідеальної частки на: 334 кв.м - 361 кв.м = на 27 кв.м.; по фактичному користуванню, який склався між співвласниками, земельна ділянка, що перебуває в користуванні відповідача зменшена від ідеальної частки на: 274 кв.м - 247 кв.м = на 27 кв.м.;

На розгляд суду запропоновані два варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 у відповідності до ідеальних часток співвласників у праві власності на домоволодіння 11/20 до 9/20.

Перший: встановлення порядку користування земельною ділянкою у відповідності до часток співвласників у праві власності на домоволодіння 11/20 до 9/20 (додаток 2).

Виділити першому співвласнику частину земельної ділянки в наступних межах, частка у праві власності на домоволодіння 11/20:

16.15х25.37х7.09х0.95х5.87х1.0х4.44х1.30х4.05х0.96х0.30х2.25х0.21х0.30х2.51х0.19х0.45х

6.40х3.24м.

Площа земельної ділянки, яка запропонована І співвласнику в роздільне користування складає - 334кв.м.

На план-схемі зображено синім кольором.

Виділити другому співвласнику частину земельної ділянки в наступних межах, частка у праві власності на домоволодіння 9/20:

8.0х3.24х6.40х0.45х0.19х2.51х0.30х0.21х2.25х0.30х0.96х4.05х1.30х4.44х 1.0х5.87х0.95х

3.40x13.57х25.34м.

Площа земельної ділянки, яка запропонована ІІ співвласнику в роздільне користування складає - 274кв.м.

На план-схемі зображено червоним кольором.

Другий варіант: встановлення порядку користування земельною ділянкою у відповідності до часток співвласників у праві власності на домоволодіння 11/20 до 9/20 (додаток 3).

Виділити першому співвласнику частину земельної ділянки в наступних межах, частка у праві власності на домоволодіння 11/20:

8.29х25.37х10.49х0.98х5.30х3.17х4.05х0,96х0.30х2.25х0.21х0.30х2.51х0.19х0.45х6.40х 1.0х

5.62 х3.80x2.35х6.17м.

Площа земельної ділянки, яка запропонована І співвласнику в роздільне користування

складає - 334кв.м.

На план-схемі зображено синім кольором.

Виділити другому співвласнику частину земельної ділянки в наступних межах, частка у праві власності на домоволодіння 9/20:

8.0х2.24х1.0х6.40х0.45х0.19х2.51 х0.30х0.21х2.25х0.30х0.96х4.05х3.17х5.30х0.98х13.57х

25.34м, площа 247кв.м

Зі сторони дороги загального користування, АДРЕСА_1 : 7.86х6.17х2.35х3.80х5.62х2.24м,

площа 27 кв.м.

Разом 247 кв.м + 27 кв.м, складає 274кв.м.

Площа земельної ділянки, яка запропонована ІІ співвласнику в роздільне користування складає - 274кв.м.

На план-схемі зображено червоним кольором.

Згідно положень ч. 1 ст. 86 ЗК України, земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність).

Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації (ч.1,2,3 ст.88 ЗК України )

Виділенню в натурі окремої частки співвласника передує визначення ідеальної частки співвласника у праві спільної сумісної власності.

Пунктом г, ч. 1 ст. 87 ЗК України визначено, що право спільної часткової власності на земельну ділянку виникає за рішенням суду.

Відповідно до норм ст. 89 Земельного кодексу України у спільній сумісній власності перебувають земельні ділянки співвласників жилого будинку.

Норма ч.5 ст. ст.89 Земельного кодексу України передбачає загальне правило про визначення часток у праві спільної сумісної власності: вони "є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом".

За правилом ст.120 Земельного кодексу України (чинна редакція),у разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершенного будівництва, розміщений на земельній ділянці (крім земель державної, комунальної власності), право власності на таку земельну ділянку одночасно переходить відвідчужувача (попереднього власника) такого об`єкта до набувача такого об`єкта без зміни її цільового призначення. У разі якщо відчужувачу (попередньому власнику) такого об`єкта належала частка у праві спільної власності на земельну ділянку, до набувача цього об`єкта переходить право власності на таку частку.

Отже сторонам належить 9/20 частки- ОСОБА_1 та 11/20 - ОСОБА_2 .

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного у постанові від 16.09.2020р. по справі №464/1663/18, провадження № 61-9410св19, вказує на загальний принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, при цьому зазначає наступне:

«Статтею 14 Конституції України передбачено, що право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповіднодо закону.

За статтею 377 ЦК України, до особи, яка набула право власності на об`єкт нерухомого майна (житловий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершенного будівництва, право власності на який зареєстровано у визначеному законом порядку, або частку у праві спільної власності на такий об`єкт, одночасно переходить право власності (частка у праві спільної власності) або право користування земельною ділянкою, на якій розміщений такий об`єкт, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта, у порядку та на умовах, визначених Земельним кодексом України. Істотною умовою договору, який передбачає перехід права власності на об`єкт нерухомого майна (житловий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершенного будівництва, який розміщений на земельній ділянці і перебуває у власності відчужувача, є умова щодо одночасного переходу права власності на так уземельну ділянку (частку у праві спільної власності на неї) відвідчужувача (попереднього власника) відповідного об`єкта до набувача такого об`єкта.

Системний аналіз змісту наведених норм статті 120 ЗК України та статті 377 ЦК України дає підстави для висновку про однакову спрямованість їх положень щодо переходу прав на земельну ділянку при виникненні права власності на будівлю і споруду, на якій вони розміщені.

Зазначені норми закріплюють загальний принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За цими нормами визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежностівід права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість.

Таким чином, законодавцем визначено принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований.Тобто особа, яка набула права власності на будівлю чи споруду має право на відповідну частину земельної ділянки на тих самих умовах, на яких воно належало попередньому власникові або користувачу, якщо інше не передбачено у договорі відчуження нерухомості. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 11 лютого 2015 року у справі № 6-2цс15.»

Відповідно до ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності.

Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (ч. 2 ст. 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.

Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.

Згоди на компенсацію сторони у справі не надали.

Відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться в пункті 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 р. №7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Відповідно до частин першої, третьої статті 88 ЗК України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації.

Частина 4 статті 263 ЦПК України передбачає, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 19.05.2021 (справа № 501/2148/17, провадження № 61-22087св19) зазначив, що виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними.

При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються.

При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна.

Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 120 ЗК України у разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна, розміщений на земельній ділянці, що перебуває у користуванні у відчужувача (попереднього власника), до набувача одночасно переходить відповідно право користування земельною ділянкою, на якій розміщений такий об`єкт, в обсязі та на умовах, встановлених для відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта. У разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.

Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна.

Відповідно до ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з п. 1.2, 2.1, 2.4 Інструкції № 55 щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженою наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року - поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.

Таким чином, при виділі у власність позивачу частини спірного житлового будинку суд повинен зазначити у судовому рішенні, яка частка виділяється відповідачу, тим самим визначивши конкретний окремий об`єкт нерухомого майна, який залишається у власності відповідача. Такий висновок міститься у Постанові Верховного Суду України від 08 березня 2023 року (справа № 559/1923/17, провадження № 61-5181св22).

Згідно зі статтями 125, 126 ЗК України право власності та право постійного користування на земельну ділянку виникає після одержання її власником або користувачем документа, що посвідчує право власності чи право постійного користування земельною ділянкою, та його державної реєстрації. Право власності на земельну ділянку і право постійного користування земельною ділянкою посвідчується державними актами. Форми державних актів затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч. 5 ст. 116 Земельного кодексу земельні ділянки, які перебувають у власності чи користуванні громадян або юридичних осіб, передаються у власність чи користування за рішенням органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування лише після припинення права власності чи користування ними в порядку, визначеному законом.

Відповідно до статті 152 ЗК України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів.

Відповідно до висновку експерта визначені варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою, яка знаходиться у користуванні співвласників житлового будинку, вони частково відповідають фактичному користуванню земельною ділянкою та відповідають часткам у праві спільної часткової власності, протесторони не досягли згоди щодо обрання варіанту встановлення порядку користування ділянкою.

За змістом частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Тому суд, вважає, що слід встановити порядок користування земельною ділянкою, яка знаходиться АДРЕСА_1 , відповідно до варіанту 2 висновку експертизи від 07.12.2023 № 11-ЗТ, оскільки вказаний варіант визначений із забезпеченням можливості обслуговувати належні сторонам частини приміщень та не потягне за собою подальших судових спорів з приводу усунення у користуванні земельною ділянкою, на якій знаходитьбся об`єкт нерухомого майна.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, відповідно до висновку Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» (рішення від 18 липня 2006 року), - кожен доречний і важливий аргумент особи має бути проаналізований і суд має надати відповідь на кожен з таких аргументів заявника.

Водночас, у пункті 23 цього рішення, Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини суд не зобов`язаний детально вивчати всі аргументи, на які посилаються учасники справи, якщо такі аргументи не впливають на мотиви у зв`язку з якими суд відмовляє у задоволенні позову.

Керуючись ст. 364, 367 ЦК України, ст. 88, 120, 125, 126 ЗК України, ст. 6-16, 81,89,141, 76-80, 89, 263-265 ЦПК України, суд,

Ухвалив:

Позовну (зустрічну) заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами в натурі між власниками, припинення права спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою задоволити частково.

Поділити в натурі житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 шляхом виділення:

- ОСОБА_1 : в житловому будинку A-1, а, а2: прим. 2-1 коридор, загальна площа - 9,0 кв.м.; прим. 2-2 - кімната, загальна площа - 14,3 кв.м.;прим. 2-3 - кімната, загальна площа - 5,0 кв.м.; прим. 2-4 - кімната, загальна площа - 3,6 кв.м.; прим. 2-5 - кухня, загальна площа - 11,9 кв.м.; прим. 2-6 - санвузол, загальна площа 3,6 кв.м. та надвірні будівлі і споруди: літ. Г -погріб, літ. Л - вбиральня, споруда №1, № 5 огорожі, споруда N?2 - ворота з хвірткою, споруда N? 6 - водоколонка, споруда N?7 - огорожа, споруда І - вимощення, які відповідають ідеальній частці у праві спільної частковій власності розміром 9/20.

- ОСОБА_2 : в житловому будинку А-I: прим. 1-1 - коридор, загальна площа - 10,3 кв.м.; прим. 1-2 - санвузол, загальна площа - 4,4 кв.м.; прим. 1-3 - коридор, загальна площа - 5,0 кв.м.; прим. 1-4 - кухня, загальна площа - 7,2 кв.м.; прим. 1-5 - коридор, загальна площа - 5,7 кв.м.; прим. 1-6 - кімната, загальна площа - 10,5 кв.м.; прим. 1-7 - кімната, загальна площа - 13,0 кв.м. та надвірні будівлі і споруди: літ. Б - баня, літ. В - вбиральня, літ. 3 - літній душ, літ. И - гараж з оглядовою ямою, літ. К - літня кухня, споруда N?3 - ворота з хвірткою, споруда N?4 - водоколонка, споруда N?5 - огорожа, які відповідають ідеальній частці у праві спільної частковій власності розміром 11/20.

Припинити право спільної часткової власності на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановити порядок користування земельною ділянкою, площею 608 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , з врахуванням ідеальних часток співвласників у праві спільної часткової власності на домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та фактичного розподілу житлового будинку, до варіанту 2 висновку експерта земельно-технічної експертизи по цивільній справі N? 711/2044/23 від 07.12.2023 року N? 11 - 3Т.

Висновок за результатами проведення земельно-технічної експертизи по цивільній справі № 711/2044/23 від 07.12.2023 № 11-ЗТ є невід`ємною частиною данного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до Черкаського апеляційного суду з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення буде виготовлений 02.06.2025.

Головуючий: Н. М. Кондрацька