Справа № 548/1039/25
Провадження №2/548/521/25
У Х В А Л А

23.06.2025 м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - Лідовець Т. М.,

за участю секретаря судового засідання Манжос Т. В.,

представника позивача - адвоката Павелка Р. С.,

представника відповідача - адвоката Буртового М. В.,

розглянувши у підготовчому засіданні у залі суду м. Хорол у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Павелко Руслан Сергійович до ОСОБА_2 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, ОСОБА_3 , про зміну розміру аліментів,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2025 року до Хорольського районного суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Павелко Руслан Сергійович до ОСОБА_2 , за участі третьої особи, яка не заявляє ОСОБА_3 , про зміну розміру аліментів.

Ухвалою Хорольського районного суду Полтавської області від 05 травня 2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання.

26 травня 2025 року від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Буртового М. В. надійшов відзив на позовну заяву та клопотання про витребування доказів щодо призначення державної допомоги ОСОБА_3 при народженні дитини.

29 травня 2025 року від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, ОСОБА_3 надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини та на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку.

У підготовчому засіданні представник позивача- адвокат Павелко Р. С. щодо поданої заяви ОСОБА_3 зазначив, що вирішення питання залишає на розгляд суду. У разі прийняття заяви просив надати строк для підготовки відзиву, оскільки вимоги позивач визнає частково Щодо клопотання про витребування доказів вказав, що загально відомим є факт отримання від держави виплат при народженні дитини у розмірі 41280 гривень, перші 10 000 грн з яких виплачуються державою при народженні дитини, інша сума виплачується частинами щомісячно до досягнення дитиною трьох років. Інформація, яку просить представник відповідача витребувати, не входить до переліку обставин, що підлягають встановленню в ході судового розгляду справи.

Представник відповідача - адвокат Буртовий М. В. заперечив у прийнятті заяви ОСОБА_3 щодо стягнення аліментів на утримання дитини та дружини до досягнення дитиною трирічного віку з огляду на те, що предметом заяви є окрема позовна вимога, що не пов`язана з предметом первісного позову. З урахуванням сформованих практикою Верховного Суду правових висновків за щодо прирівнення позовних вимог третьої особи із самостійними вимогами до вимог зустрічної позовної заяви, у разі об`єднання позовних вимог в межах первісного позову, задоволення вимог ОСОБА_3 не виключатиме повністю чи частково задоволення первісного позову, а слугуватиме лише затягуванням розгляду первісного позову.

У задоволенні поданого клопотання про витребування доказів представник відповідача наполягав, мотивуючи тим, що отримана інформація дозволить підтвердити або спростувати факти та обставини, які наведено відповідачем в обґрунтуванні відзиву на позов, зокрема щодо платоспроможності позивача у сплаті аліментів.

Заслухавши присутніх учасників підготовчого засідання, розглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідач заявив клопотання про витребування доказів, мотивуючи тим, що вони не можуть бути надані самостійно відповідно до вимог Закону України «Про захист персональних даних», а витребувані докази мають суттєве значення для повного та всебічного вирішення даної справи. Вказане клопотання відповідача суд вважає за необхідне задовольнити з огляду на те, що воно є обґрунтованим, відповідає вимогам статті 83, 84 ЦПК України.

Щодо позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку суд зазначає таке.

Згідно зі статтею 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Натомість за вимогами частини третьої статті 53 ЦПК України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно зі статтею 195 ЦПК України до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 цього Кодексу.

Так відповідно до частини другої статті 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно із частиною третьою статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 ЦПК України, ухвалою суду повертається заявнику.

За сформованою правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 01 серпня 2019 року у справі № 916/1743/18, від 12 червня 2019 року у справі № 916/542/18 та від 14 вересня 2021 року у справі № 909/243/18, ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження із первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватися. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

У процесі розгляду судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину.

Отже, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи відповідно має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов, можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. Вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Верховний Суд наголосив на відмінностях між цими поняттями "предмет спору" та "предмет позову". Зокрема, предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносини, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Предметом позову у даній справі є зміна розміру аліментів на утримання дитини - ОСОБА_4 , а саме зменшення розміру стягуваних аліментів.

Натомість предметом позову в позовній заяві ОСОБА_3 є стягнення аліментів на утримання дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та дружини позивача до досягнення дитиною трирічного віку. З наведеного слідує, що позовні вимоги ОСОБА_3 безпосередньо не спрямовані на предмет спору між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що вимоги ОСОБА_3 не стосуються предмету спору, у зв`язку з чим вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про залучення її до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, та відмовити їй у прийнятті позовної заяви.

Оскільки подана ОСОБА_3 заява про самостійні вимоги щодо предмета спору у справі про зміну розміру аліментів, а саме стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини та на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку не відповідає вимогам частини другої статті 193 цього Кодексу, вона повертається заявнику, а копія долучається до матеріалів справи.

Суд звертає увагу, що відмова у прийнятті позовної заяви не свідчить про обмеження ОСОБА_3 у здійсненні права на судовий захист, адже позовні вимоги можуть бути заявлені у самостійному позові.

За приписами частини шостої статті 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржена.

Керуючись статтями 52, 193, 194, 195, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Буртового Миколи Васильовича про витребування доказів задовольнити.

Витребувати від Управління соціального захисту населення Лубенської РВА (відділ № 4 (м. Хорол, вул. Незалежності, 62, каб. №5) інформацію, а саме:

Чи було винесено рішення про призначення ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) державної допомоги при народженні дитини, для дитини ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

Якщо так, то коли було винесено рішення про призначення допомоги; на яку суму було призначено допомогу; чи здійснювались виплати; які саме суми допомоги були виплачені (із зазначенням дат і сум траншів); чи продовжуються виплати на теперішній час?

Витребувані судом докази мають бути надані протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали.

У залученні ОСОБА_3 до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, та у прийнятті позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини та на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку відмовити.

Повернути ОСОБА_3 подану нею позовну заяву разом з додатками.

Роз`яснити ОСОБА_3 її право звернутися з даними позовними вимогами до суду в загальному порядку.

Підготовче засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Павелко Руслан Сергійович до ОСОБА_2 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, ОСОБА_3 , про зміну розміру аліментів, відкласти на 16 липня 2025 року на 14 годину 30 хвилин.

Ухвала в частині відмови прийняття позовної заяви третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складений 25 червня 2025 року.

Суддя Т. М. Лідовець