19.06.2025 Справа № 363/1589/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2025 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючої судді Дьоміної О.П., за участю секретаря Ходасевич Д.К., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

23.05.2025 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Вишгородського районного суду Київської області із вказаним позовом, в якому просила розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем ОСОБА_2 , зареєстрований 29.04.2023 року Вишгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис за №111, відновити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 », а також стягнути з відповідача судові витрати.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 29.04.2023 року між сторонами укладено шлюб, від якого сторони неповнолітніх дітей не мають. Підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що між сторонами відсутні спільні інтереси, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння, вони втратили почуття любові та поваги один до одного, спільного господарства н ведуть. Позивачка вважає, що шлюб фактично припинив своє існування, а подальше спільне життя і збереження сім`ї суперечитиме її інтересам.

Ухвалою суду від 12.05.2025 року зазначена позовна заява прийнята до розгляду, по ній відкрито провадження, вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Сторони в судове засідання не з`явились, при цьому надали до суду заяви, в яких просили розгляд справи проводити за їх відсутності, на позовних вимогах позивачка наполягала та просила їх задовольнити, відповідач, з вимогами погодився.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України - неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Таким чином, зважаючи на те, що позивачка та відповідач були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, спрямували до суду заяви, в яких просили розглянути справу без них, суд приходить до висновку про можливість здійснення судового розгляду за відсутності сторін по справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. А відтак, оскільки учасники справи у судове засідання не з`явилися, то фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Розглянувши матеріали поданої позовної заяви, суд приходить до наступного:

Відповідно до ст. 3 СК України - сім`я є первинним та основним осередком суспільства, яка створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Частина 1 ст. 21 СК України зазначає, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається, передбачено ч. 1 ст. 24 СК України.

Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10.12.1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, що досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України - шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Частина 3 ст. 105 СК України зазначає, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Так, ч 1 ст. 110 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Частина 2 ст. 112 СК України зазначає, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України - у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Частиною 3 ст. 115 СК України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, що набрало законної сили.

Вирішуючи питання про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і може бути припинений внаслідок його розірвання.

Зі змісту свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 вбачається, що 29.04.2023 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 Вишгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зареєстровано шлюб, про що 29.04.2023 року складено відповідний актовий запис за №111 та видане відповідне свідоцтво. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_1 ».

Судом встановлено, що підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що між сторонами відсутні спільні інтереси, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння, вони втратили почуття любові та поваги один до одного, спільного господарства не ведуть. Шлюб фактично припинив своє існування, а подальше спільне життя і збереження сім`ї суперечитиме інтересам сторін.

Таким чином, суд вважає встановленим, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і, що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа має право на вибір прізвища після розірвання шлюбу. Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

З урахуванням зазначеного та враховуючи заяву позивачки про поновлення її дошлюбного прізвища, суд вважає за можливе задовольнити відповідну вимогу та поновити позивачці її дошлюбне прізвище - « ОСОБА_1 ».

Частиною 1 ст. 142 ЦПК передбачено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 % судового збору, сплаченого при поданні позову. Оскільки відповідач визнав позовні вимоги до початку розгляду справи по суті, про що вказав у поданій до суду заяві, то з нього підлягає стягненню на користь позивачки половина сплаченого нею судового збору, а решта поверненню з державного бюджету.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, ст.105, 110, 112, 115 СК України, суд -,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , який зареєстрований 29.04.2023 року Вишгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис за №111, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .

Поновити позивачці ОСОБА_1 дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».

ПовернутиОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт за № НОМЕР_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , з державного бюджету 50 % судового збору, що становить 605 грн. 60 коп., сплаченого нею при поданні позову за квитанцією: код квитанції 9373-1443-8718-8740 від 20.03.2025 року (одержувач платежу: ГУК у Київській області/Вишгород, міс/22030101, код отримувача: 37955989, бюджетний платіж, призначення платежу: судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050) ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 605 грн. 60 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт за № НОМЕР_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Головуюча суддя О.П. Дьоміна