2/465/490/25
У Х В А Л А

про закінчення підготовчого провадження

і призначення справи до судового розгляду

13.06.2025 м.Львів

Франківський районний суд м. Львова у складі головуючої судді Кушнір Б.Б., з участю секретаря судового засідання Швед О.Р., розглянувши у підготовчому засіданні м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , з участю третьої особи - Четвертої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області, про встановлення факту проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , з участю третьої особи - Четвертої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області, про встановлення факту проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. В прохальній частині позову просила витребувати копію спадкової справи №387/2017, заведеної до майна ОСОБА_3 , а також викликати для допиту в якості свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Ухвалою суду від 11.09.2024 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

27.09.2024 відповідачка подала через канцелярію суду клопотання, в якому просила допитати її як свідка у даній справі, а також викликати в судове засідання свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

16.12.2024 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чайка Ю.Т. подав на електрону адресу клопотання про зупинення провадження у справі.

Ухвалою суду від 15.04.2025 клопотання позивача про витребування доказів задоволено.

13.05.2025 на виконання ухвали суду від 15.04.2025 надійшов витребуваний доказ від Четвертої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області - копія спадкової справи, заведеної до майна ОСОБА_3 .

Розгляд підготовчого судового засідання неодноразово відкладався за клопотанням сторін, а також у зв`язку із відсутністю витребуваних судом доказів.

До судового розгляду спір між сторонами не врегульовано.

Позивач та її представник у підготовче засідання не з`явилися, втім представник позивача подав на електрону адресу суду клопотання про відкладання розгляду справи у зв`язку із перебуванням у цей же час у щорічній основній відпустці до 19.06.2025 (включно).

Відповідач та її представникиу підготовче засідання не з`явилися, втім представник відповідача подав через підсистему «Електронний суд»клопотання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті, згідно якого просив клопотання розглянути та прийняти відповідне процесуальне рішення та підготовче засідання 13.06.2025 провести у відсутності відповідача ОСОБА_1 та її представника.

Також представник відповідача подав через підсистему «Електронний суд» письмове заперечення щодо відкладення підготовчого засідання (з процесуального питання, в порядку ст.182 ЦПК України), згідно яких просив закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті, про що постановити відповідну ухвалу, клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Чайки Ю.Т. від 11.06.2025 про відкладення підготовчого засідання повернути без розгляду. У зв`язку із службовою зайнятістю, призначене на 13.06.2025 підготовче засідання провести за відсутності відповідача ОСОБА_2 та її представника.

Третя особа повторно в підготовче засідання не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України, завданням підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Коло питань, які вирішуються на підготовчому засіданні визначено положеннями ст. 197 ЦПК України.

Згідно з п. 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Вирішуючи клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Чайки Ю.Т. про зупинення провадження у справі та клопотання про відкладення підготовчого засідання, суд зазначає наступне.

Однією з основних засад здійснення цивільного судочинства, відповідно до положень ст.2 ЦПК України є розумність строків розгляду справи судом.

Частиною 2 ст.121 ЦПК України, визначено, що строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Так, 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон № 3200-IX), який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями, оскільки особи, які за законом зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС, зволікають з виконанням свого обов`язку.

Статтею 14 ЦПК України, зокрема, передбачено, що у судах функціонує Єдина судова Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частинами п`ятою, шостою статті 43 ЦПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пунктів 24, 25 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, який затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС) підсистема «Електронний суд» (далі - Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Так, клопотання про зупинення провадження у справіта клопотання про відкладення підготовчого засіданняподані адвокатом Чайкою Ю.Т. на електронну адресу суду. До даних клопотань додано роздруківку протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису, проте такий підпис вчинено без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Відповідно до пункту 10 Положення про ЄСІТС адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

Отже, адвокат Чайка Ю.Т., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , міг подати клопотання: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету).

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені у статті 183 ЦПК України.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету

Згідно з частиною другою статті 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

У частині четвертій статті 183 ЦПК України закріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Отже, надіславши клопотання про зупинення провадження у справіта про відкладення підготовчого засіданняелектронною поштою з використанням електронного цифрового підпису, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд», адвокат Чайка Ю.Т.,який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , використав спосіб звернення до суду, не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Така позиція суду узгоджується із правовими висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 12 лютого 2025 року по справі № 944/6062/23, провадження № 61-4035 св 24.

З урахуванням наведеного, подані клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Чайки Ю.Т. про зупинення провадження у справі та клопотання про відкладення підготовчого засідання,суд повертає без розгляду відповідно до частини четвертої статті 183 ЦПК України.

Вирішуючи клопотання сторін щодо виклику свідків, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема і показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Відповідно до ст. 69 ЦПК України, свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Відповідно до ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Клопотання про виклик свідків є обґрунтованими з огляду на ті обставини, що у вказаному клопотанні свідкам ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 відомі обставини, які необхідні для повного, всебічного та об`єктивного розгляду даної справи, такі входять до складу підстав для спростування доводів сторін щодо заявлених вимог та заперечень, а відтак їх показання можуть мати значення для вирішення спірних правовідносин.

Враховуючи вищевикладене, а також, що клопотання про виклик свідків подані у строк, визначений ч. 3 ст. 91 ЦПК України, та відповідають вимогам ч. 2 зазначеної статті, суд вважає за необхідне клопотання сторін про виклик свідків задовольнити.

Одночасно підстав для відкладення підготовчого засідання, або оголошення перерви, відповідно до вимог ч. 2 та ч. 5 ст. 198 ЦПК України, судом не встановлено.

У ході підготовчого провадження та під час проведення підготовчого засідання у даній справі проведено підготовчі дії, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України. При цьому, підстав для залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі чи ухвалення рішення у підготовчому засіданні не встановлено.

Згідно з п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

За таких обставин, оскільки до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті вчинено всі необхідні процесуальні дії, а тому слід закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 2, 69, 90, 91, 121, 183, 197, 200, 211, 247, 258-261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвокат Чайка Ю.Т. про зупинення провадження у справі та про відкладення підготовчого засідання, повернути заявнику без розгляду.

Клопотаннясторін про виклик свідків, - задовольнити.

Викликати в судове засідання для допиту свідків позивача : ОСОБА_4 , адреса: АДРЕСА_1 ; ОСОБА_5 , адреса: АДРЕСА_1 ; ОСОБА_6 , адреса: АДРЕСА_2 ; ОСОБА_7 , адреса : АДРЕСА_3 .

Викликати в судове засідання для допиту свідків відповідача: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_4 ; ОСОБА_8 , адреса: АДРЕСА_5 ; ОСОБА_9 , адреса: АДРЕСА_5 ; ОСОБА_10 , адреса: АДРЕСА_6 ; ОСОБА_12 , адреса: АДРЕСА_7 .

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , з участю третьої особи: Четвертої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області, про встановлення факту проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Призначити справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 10.07.2025 о 10 год. 00 хв. в приміщенні Франківського районного суду м. Львова за адресою: м. Львів вул. Ген. Чупринки,69, кабінет № 205.

Про місце, дату і час судового засідання повідомити учасників справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя Кушнір Б.Б.