12.06.2025 Єдиний унікальний номер 205/8847/24
Провадження № 2/205/375/25
У Х В А Л А

12 червня 2025 року Новокодацький районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді - Терещенко Т.П.,

за участю секретаря судового засідання Мадьонової Я.М.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника третьої особи Сіріньок О.М., яка приймає участь в

режимі відеоконференції,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження у м. Дніпрі в режимі відеоконференцзв`язку клопотання представника третьої особи ОСОБА_2 про залишення без руху позової заяви першого заступника керівника Маріупольської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави, в особі Мангушської селищної ради Маріупольського району Донецької області, до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Дочірнє підприємство «Ілліч-Агро Донбас» Публічного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча», про витребування земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вищезазначена цивільна справа.

29 травня 2025 року представник третьої особи Сіріньок О.М. сформувала в системі «Електронний суд» заяву залишення без руху вищевказаної позовної заяви до виконання позивачем

чи Маріупольською окружною прокуратурою Донецької області вимог законодавства

щодо надання документів про експертно-грошову оцінку спірної земельної ділянки та

внесення відповідної грошової суми на депозитний рахунок суду, а у разі невиконання

вимог ст. 390 ЦК України, ст. 177 ЦПК України, позовну заяву повернути. В обґрунтування вказаного клопотання посилається на те, що 09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України №4292-IX «Про внесення змін до ЦК України щодо посилення захисту

прав добросовісного набувача», яким, зокрема внесено зміни до ЦК України, в тому числі ст. 390 доповнено ч. 5 такого змісту: суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від

добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує

питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого

самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного

набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього

внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або

прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування

грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку

суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до

держави чи територіальної громади. Також внесено зміни до ЦПК України, а саме: ч. 4 ст. 177 ЦПК доповнено нормою, згідно з якою до позовної

заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача обов`язково

додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду

грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оціненої відповідно до чинного законодавства на дату подання позову; у ч. 3 ст. 185 ЦПК України встановлено, що суд залишає позов без руху у разі

невнесення зазначеної суми, а позовна заява вважається поданою лише

після виконання цих вимог. Крім того, згідно з положеннями прикінцевих та перехідних положень закону №4292-IX, положення цього закону мають зворотну дію в часі в частині умов та

порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого

самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка

(експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку,

визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом

першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного

набувача на день набрання чинності цим законом, а також у частині порядку

обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права

щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі

речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим законом; нерухомого

майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була

встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права

власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності

цим законом.

Представник позивача ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечував щодо заявленого клопотання представника третьої особи про залишення позовної заяви без руху та просив відмовити у його задоволенні з підстав того, що відповідач не є добросовісним набувачем земельної ділянки та вказані зміни до законодавства внесені після подання вищевказаної позовної заяви до суду.

Представник третьої особи ДП «Ілліч-Агро Донбас» ПАТ «ММК імені Ілліча» Сіріньок О.М. у судовому засіданні підтримала заявлене нею клопотання та просила задовольнити його залишивши без руху вищевказану позовну заяву до виконання позивачем

вимог законодавства щодо надання документів про експертно-грошову оцінку спірної земельної ділянки та внесення відповідної грошової суми на депозитний рахунок суду.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, на підставі ст.ст.128,130 ЦПК України повідомлялася належним чином про день, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомила, будь-яких клопотань про відкладення чи розгляд справи без її участі суду не надала.

Заслухавши представників позивача та третьої особи, вивчивши матеріали справи та клопотання представника третьої особи, суд дійшов таких висновків.

Зі змісту поданої прокурором позовної заяви вбачається, що спір виник щодо права власності на земельну ділянку площею з кадастровим номером :05:000:1291, що знаходяться у власності відповідача ОСОБА_3 , виниклого на підставі внесення запису наказ ГУ Держгеокадастру у Донецькій області № 6267-СГ від 21 листопада 2019 року «Про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність без зміни цільового призначення», який було підписано начальником ГУ Держгеокадастру у Донецькій області Іваном Якименком.

Прокурор у своїй позовній заяві зазначає, що відповідно до наданої ГУ Держгеокадастру у Донецькій області копії наказу з аналогічними реквізитами є наказ №6267-СГ від 21 листопада 2019 року «Про відмову у наданні дозволу на розроблення документації із землеустрою», яким ОСОБА_4 відмовлено у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність земельної ділянки площею 2,0 га для ведення особистого селянського господарства, розташовану на території Золотоколодязької сільської ради Добропільського району Донецької області, який підписано в.о. начальника ГУ Держгеокадастру у Донецькій області Тетяною Підгорною. Тобто, зміст наказу фактично прийнятого ГУ Держгеокадастру у Донецькій області не відповідає змісту наказу з тими ж реквізитами, що міститься у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Згідно з наданою ГУ Держгеокадастру у Донецькій області інформацією та документами ОСОБА_5 зверталась з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки безоплатно у власність. Наказом ГУ Держгеокадастру у Донецькій області №4080-СГ від 29 серпня 2019 року їй надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення безоплатно земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності для ведення особистого селянського господарства на території Комишуватської сільської ради Мангушського району Донецької області, але в подальшому ОСОБА_5 не зверталась з клопотанням про затвердження проекту землеустрою до ГУ Держгеокадастру у Донецькій області. Управлінням не приймалось наказів щодо ОСОБА_5 щодо затвердження документації із землеустрою та надання у власність земельної ділянки і наказ №6267-СГ від 21 листопада 2019 року приймався щодо іншої особи. Відповідно до інформації Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 07 лютого 2024 року №10-28-0.152-1666/2-24 з 03 жовтня 2019 року по 20 грудня 2019 року включно обов`язки начальника ГУ Держгеокадастру у Донецькій області виконувала Підгорна Т.О., начальник Міськрайонного управління у Слов`янському районі та м. Слов`янську (на період відсторонення ОСОБА_6 ), отже саме вона мала повноваження на підписання наказів з питань розпорядження земельними ділянками сільськогосподарського призначення. Вказує, що у системі «ДОК ПРОФ» є тільки один наказ ГУ Держгеокадастру у Донецькій області від 21 листопада 2019 року №6267-СГ, а саме «Про відмову у наданні дозволу на розроблення документації із землеустрою», яким ОСОБА_4 відмовлено у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність земельної ділянки площею 2,0 га для ведення особистого селянського господарства, розташовану на території Золотоколодязької сільської ради Добропільського району Донецької області. Отже, державою ніколи не приймалось рішення про відчуження земельної ділянки з кадастровим номером :05:000:1291, а остання вибула з державної власності поза її волею.

Отже, позовні вимоги прокурора фактично направлені на повернення спірної ділянки державі в особі Мангушської селищної ради Маріупольського району Донецької області.

09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України № 4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача».

Відповідно до вказаного закону доповнено статтю 390 Цивільного кодексуУкраїни частиною п`ятою такого змісту: «суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Частину 4 статті 177 ЦПК України доповнено абзацом другим такого змісту: «у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Також частину другу статті 185 ЦПК України доповнено абзацом третім такого змісту: «якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму».

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, внесе у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Статтю 265 ЦПК України доповнено частиною чотирнадцятою такого змісту: «у разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду суд вирішує питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову - про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача».

При цьому, Прикінцевими та перехідними положеннями Закону №4292-ІХ передбачено, що положення цього закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим законом.

Таким чином, держава регламентувала порядок звернення органів державної влади, органів місцевого самоврядування та прокурорів до суду з позовами, направленими на вилучення майна з приватної власності інших осіб, шляхом визначення спеціального порядку звернення, що включає забезпечення прав відповідача через внесення депозиту у розмірі вартості майна, який буде спрямований на відшкодування вартості майна в разі задоволення позову.

У відповідності до ч. 11 ст.187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищезазначене та на підставі викладених норм закону, зважаючи на внесені законом №4292-ІХ зміни, що набули чинності 09 квітня 2025 року, після відкриття провадження у вказаній цивільній справі, прокурору необхідно, з урахуванням наданої оцінки (експертно-грошової оцінки земельної ділянки) спірної земельної ділянки, здійсненої в порядку, визначеному законом, чинної на дату подання позовної заяви, надати документ, що підтверджує внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Разом з тим, аргументи прокурора, висловлені у судовому засіданні, з приводу того, що відповідач є недобросовісним набувачем, оскільки спірна земельна ділянка перейшла у його власність в результаті його недобросовісних дій, за сприяння йому та вчинення незаконних дій посадовими особами, суд до уваги не приймає, оскільки на стадії відкриття провадження та розгляду справи у справі суд не вправі надавати оцінку доказам і жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили (частина 2 ст. 89 ЦПК України).

Отже, враховуючи вказані недоліки, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, позовна заява буде залишена без розгляду.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 187, 260, 261, 265 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника третьої особи ОСОБА_2 про залишення без руху позовної заяви першого заступника керівника Маріупольської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави, в особі Мангушської селищної ради Маріупольського району Донецької області, до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Дочірнє підприємство «Ілліч-Агро Донбас» Публічного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча», про витребування земельної ділянки задовольнити.

Позовну заяву першого заступника керівника Маріупольської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави, в особі Мангушської селищної ради Маріупольського району Донецької області, до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Дочірнє підприємство «Ілліч-Агро Донбас» Публічного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча», про витребування земельної ділянки - залишити без руху.

Надати представнику позивача строк для усунення недоліків, який не перевищує п`яти днів з дня отримання ним копії ухвали.

У випадку невиконання вимог вказаної ухвали в зазначений строк позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду виготовлено о 12 годині 50 хвилин 12 червня 2025 року.

Суддя: Т.П. Терещенко