У Х В А Л А

23червня 2025 року м. Київ

Справа № 369/6864/20

Апеляційне провадження №22-ц/824/12188/2025

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Соколової В.В.

суддів: Желепи О.В., Поліщук Н.В.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт Катерини Валеріївни в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Брайт Інвестмент», яке не брало участі у справі на заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області, ухваленого під головуванням судді Волчка А.Я. 13 липня 2022 року у м. Київ, у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укргаз» до ОСОБА_1 про розірвання договору дарування,

В С Т А Н О В И В

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 липня 2022 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Укргаз» до ОСОБА_1 про розірвання договору дарування - задоволено частково.

Розірвано договір бронювання об`єкту будівництва від 11 грудня 2007 року № 8/2/11/138/Ж, укладений між ТОВ «Укргаз» та ОСОБА_1 .

У задоволенні решти позовних вимог ТОВ «Укргаз» відмовлено.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Не погоджуючись із вказаним заочним рішенням суду, приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Шмідт К. В., в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «Брайт Інвестмент», яке не брало участі у справі, 15 грудня 2023 року звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування наявності підстав для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження, приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Шмідт К. В., яка діє в інтересах ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент», вказувала, що про оскаржуване заочне рішення їй стало відомо 15 листопада 2023 року з постанови Київського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року у справі № 754/517/15. Посилалася на те, що заочним рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 липня 2022 року було вирішено питання про права та інтереси ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент», оскільки судом не було враховано, що оскаржуваним рішенням розірвано договір бронювання об`єкту будівництва (нерухомого майна боржника ОСОБА_1, що не було зареєстроване у встановленому законом порядку), на який було накладено стягнення в рамках об`єднаного виконавчого провадження № НОМЕР_1, яке перебуває на виконанні приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт К. В.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 лютого 2024 року, з урахуванням ухвали Київського апеляційного суду від 23 липня 2024 року про виправлення описки, клопотання приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт К. В., яка діє в інтересах ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент», про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення задоволено.

Поновлено приватному виконавцю виконавчого округу м. Києва Шмідт К. В., яка діє в інтересах ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент», строк на апеляційне оскарження заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 липня 2022 року.

Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт К. В., поданою в інтересах ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент», на заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 липня 2022 року.

При вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження апеляційний суд виходив із того, що строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню як пропущений заявником з поважних причин, оскільки ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент» не брало участі у справі, а апеляційна скарга відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, підстав для її повернення або відмови у відкритті провадження не встановлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 10 липня 2024 року, з урахуванням ухвали Київського апеляційного суду від 23 липня 2024 року про виправлення описки, апеляційну скаргу приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт К. В., подану в інтересах ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент», до якої приєдналося ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент», задоволено.

Заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 липня 2022 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.

У задоволенні позову ТОВ «Укргаз» відмовлено.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Постановою Верховного Суду від 07 травня 2025 року ухвалу Київського апеляційного суду від 19 лютого 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 липня 2024 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції зі стадії відкриття апеляційного провадження.

Верховний Суд вказав на те, що апеляційний суд, усупереч вимогам процесуального закону, передчасно поновив строк на апеляційне оскарження заочного рішення суду першої інстанції без наведення належних мотивів та обґрунтувань, а отже, безпідставно відкрив апеляційне провадження у цій справі після спливу значного періоду часу, чим порушив принцип правової визначеності.

При новому розгляді справи, ухвалою Київського апеляційного суду від 05 червня 2025 року апеляційну скаргу приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт Катерини Валеріївни в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Брайт Інвестмент» на заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 липня 2022 року - залишено без руху.

Ухвала мотивована тим, що підстави наведені особою, яка подала апеляційну скаргу в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення, є неповажними, оскільки під час розгляду судом першої інстанції вказаної справи ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент» зверталося до суду із заявою про залучення до участі у справі як третьої особи та ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 11 червня 2021 року у задоволенні такого клопотання було відмовлено. Вказана обставина підтверджує те, що ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент» було обізнане про розгляд справи та мало змогу цікавитись станом розгляду даної справи.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважав неповажними підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, наведені приватним виконавцем Шмідт К.В., в інтересах ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент» в апеляційній скарзі, та надав останній строк для усунення недоліків, а саме для зазначення інших поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 липня 2022 року.

Копію ухвали Київського апеляційного суду від 05 червня 2025 року направлено скаржнику через систему «Електронний суд», яку остання отримала 10 червня 2025 року.

16 червня 2025 року через систему «Електронний суд» представником приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В. - адвокатом Зауліною О.Г. направлено заяву про усунення недоліків, в якій вона вказує на те, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 11 червня 2021 року ТОВ «Брайт Інвестмент» було відмовлено у задоволенні заяви про вступ у справу в якості третьої особи без самостійних вимог по цивільній справі за позовом ТОВ «УКРГАЗ» до ОСОБА_1 про розірвання договору бронювання та особа, в інтересах якої дії апелянт, не набула статусу учасника справи, а тому присічні строки на апеляційне оскарження, встановлені ч.2 ст.358 ЦПК України, у даному випадку на правовідносини не розповсюджуються.

Представник приватного виконавця вказує на те, що факт розірвання договору участі у будівництві, встановлений оскаржуваним рішенням суду, став підставою для скасування у апеляційному порядку ухвали Деснянського районного суду м. Києва провадження №6/754/131/23, справа №754/517/15-ц від 08 травня 2023 року, якою було задоволено подання виконавця про передачу на реалізацію майна, не зареєстрованого за боржником.

І приватний виконавець, і ТОВ «Брайт Інвестмент» отримали оскаржуване рішення із ЄДРСР тільки після отримання повного тексту постанови Київського апеляційного суду у справі №754/517/15-ц від 07 листопада 2023 року (складений 08.11.2023 року). Факт отримання повного тексту постанови Київського апеляційного суду 15 листопада 2023 року апелянтом та після цього оскаржуваного рішення підтверджується доказами, доданими до апеляційної скарги доказами. Докази, що підтверджують факт отримання апелянтом чи особою, у інтересах якої дії апелянт оскаржуваного рішення суду раніше, ніж 15 листопада 2023 року - у матеріалах справи відсутні.

Також представник приватного виконавця вказує на те, що стала практика Верховного суду та ЄСПЛ зводиться до того, що саме сторони процесу в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, між тим, ні приватний виконавець, ні ТОВ «Брайт Інвестмент» не були учасниками процесу, а тим більш його сторонами у суді першої інстанції. І хоча ТОВ «Брайт Інвестмент» знало про наявність відповідного процесу - відстеження його результатів було правом особи, що не була залучена до участі у справі, а не її обов'язком. Крім цього, фактичне з`ясування стану розгляду будь-якої справи у 2022-2023 році було ускладнено у силу об`єктивних причин, таких, як введення в країні військового стану та тимчасового призупинення на весні 2022 року доступу до ЄДРСР, що ускладнило відстеження справи, що перебуває на розгляді в онлайн режимі.

Також представник приватного виконавця вказує, що оскаржуване рішення безпосередньо зачіпає права та майнові інтереси стягувача - ТОВ «БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ», оскільки за наслідками його винесення був встановлений факт, що належне боржнику та реалізоване із торгів майно, боржникові не належить.

На підставі викладеного, просить визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Києво-Святошинського районного суду м. Києва від 13 липня 2022 року поважними та поновити строк на апеляційне оскарження.

Однак, перевіривши доводи заяви та матеріали справи, суд апеляційної інстанції виходить з такого.

Згідно зі ст.129 Конституції України основними засадами судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов'язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

При цьому забезпечення апеляційного оскарження рішення суду має бути здійснено судами з урахуванням принципу верховенства права і ґрунтуватися на справедливих судових процедурах, передбачених вимогами законодавства, які регулюють вирішення відповідних процесуальних питань.

Питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, пункт 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», рішення ЄСПЛ від 14 жовтня 2003 року у справі «Трух проти України»).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип «res judicata» (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Крім того, у рішеннях від 25 липня 2002 року у справі «Совтрансавто-Холдинг» проти України» та від 28 жовтня 1999 року у справі «Брумареску проти Румунії» ЄСПЛ встановив, що існує установча судова практика щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає, серед іншого, і те, що у будь-якому спорі рішення суду, яке набрало законної сили, не може бути поставлено під сумнів.

Стаття 17 ЦПК України передбачає, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

У ст.18 ЦПК України зазначено, що обов`язковість судового рішення не позбавляє осіб, які не брали участі у справі, можливості звернутися до суду, якщо ухваленим судовим рішенням вирішено питання про їхні права, свободи чи інтереси.

Відповідно до ч. 1 ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Згідно зі ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18) зроблено висновок про те, що: «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція). Вказане процесуальне порушення є самостійною підставою для скасування як оскарженого судового рішення апеляційного суду, так і ухвали апеляційного суду про поновлення строку на апеляційне оскарження і відкриття апеляційного провадження, та направлення справи до апеляційного суду зі стадії відкриття апеляційного провадження».

Верховний Суд в своїх рішеннях також неодноразово наголошував, шо поважними причинами пропуску строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заявника і пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами. Вирішуючи, чи з поважних причин пропущено певний процесуальний строк, суд у кожному конкретному випадку оцінює сукупність обставин на свій розсуд (постанова Верховного Суду від 09 квітня 2020 року по справі №638/13008/18 (провадження № 61-2607св19), постанова Верховного Суду від 26 лютого 2020 року по справі № 2-1368/07 (провадження № 61-6923св19).

Верховний Суд у цій справі вказав на те, що ч.2 ст. 358 ЦПК України не встановлює безумовного обов'язку суду поновити строк на апеляційне оскарження та прийняти до розгляду апеляційну скаргу у будь-якому разі подання її особою, яка не була залучена до участі у справі. Скаржник має враховувати, що звернення з апеляційною скаргою поза встановленим процесуальним законом строку оскарження судового рішення покладає на нього обов`язок доведення та обґрунтування відповідних обставин, що зумовили пропуск цього строку і у разі, коли відповідну апеляційну чи касаційну скаргу подано особою, не залученою до участі у справі. Разом із цим, неучасть у справі особи, яка звертається зі скаргою з посиланням на те, що рішення у цій справі стосується її прав та інтересів, не є безумовною підставою визнання причин пропуску строку поважними та поновлення цього строку.

Системний аналіз вказаних процесуальних норм свідчить, що подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обов`язки, захищає її саме від передбаченої частиною другою статті 358 ЦПК України безумовної відмови у відкритті апеляційного провадження (якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення), тобто незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, проте не звільняє вказану особу від обов`язку довести поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, передбаченого іншими вищенаведеними нормами ЦПК України.

Ураховуючи викладене, апеляційний суд, усупереч зазначеним вимогам процесуального закону, передчасно поновив строк на апеляційне оскарження заочного рішення суду першої інстанції без наведення належних мотивів та обґрунтувань, а отже, безпідставно відкрив апеляційне провадження у цій справі після спливу значного періоду часу, чим порушив принцип правової визначеності.

Також колегія суддів зауважує, що при вирішенні питання про наявність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, суду апеляційної інстанції необхідно врахувати положення частини другої статті 358 ЦПК України та встановити наявність винятків у цій справі, які можуть бути підставою для відкриття апеляційного провадження після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення.

Відповідно до ч.5 ст. 411 ЦПК України висновки суду касаційної інстанції, в зв`язку з якими скасовано судові рішення, є обов`язковими для суду першої чи апеляційної інстанції під час нового розгляду справи.

Перш за все, слід зазначити, що вказаним підставам для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 липня 2022 року, а саме, що приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Шмідт К. В., яка діє в інтересах ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент», про наявність оскаржуваного заочного рішення дізналась 15 листопада 2023 року з постанови Київського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року у справі № 754/517/15, вже була надана оцінка, та вони були визнанні судом неповажними в ухвалі суду від 05 червня 2025 року, а отже повторне їх зазначення представником приватного виконавця є безпідставним.

Посилання представника приватного виконавця на те, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 11 червня 2021 року ТОВ «Брайт Інвестмент» було відмовлено у задоволенні їх заяви про вступ у справу в якості третьої особи без самостійних вимог, а тому особа, в інтересах якої діє апелянт, не набула статусу учасника справи, у зв`язку з чим відстеження результатів вказаної справи було правом особи, що не була залучена до участі у справі, а не її обов`язком, суд апеляційної інстанції до уваги не приймає, виходячи з такого.

Так, з матеріалів справи вбачається, що ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент» у березні 2021 року звернулося до суду першої інстанції із заявою про залучення їх в якості третьої особи, яку обгрунтовувало тим, що рішення у даній справі може вплинути на їх права їх права та інтереси , оскільки предметом розгляду даної справи є нерухоме майно, яке повинно було бути закріплено за відповідачем при фінансуванні будівництва житлового комплексу на підставі договору про участь у фінансуванні будівництва житлового комплексу та договору купівлі-продажу облігацій, які в подальшому були передані в заставу Банку. Отже розгляд даної справи може вплинути на права та законні інтереси заявника - ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент», який є заставодержателем цінних паперів , які засвідчують право на спірне нерухоме майно.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду від 11 червня 2021 року в задоволенні вказаної заяви було відмовлено.

З матеріалів справи також вбачається, що у лютому 2022 року представником ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент» знову було подано до суду першої інстанції заяву про залучення їх в якості третьої особи.

Таким чином, з наведеного вбачається, що ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент» ще з 2021 року були обізнані про наявність вказаної справи та її розгляд в суді першої інстанції. Крім того, представник ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент» ще в 2021 році при зверненні до суду із заявою про залучення їх в якості третьої особи вказував на те, що рішення у даній справі може вплинути на їх права та інтереси, оскільки вони є заставодержателями цінних паперів, які засвідчують право на спірне нерухоме майно, що є предметом спору у вказаній справі.

За таких обставин, ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент» повинні були цікавитись розглядом даної справи, оскільки рішення у даній справі могло вплинути на їх права та інтереси, як вони самі про те вказували у заяві.

Посилання представника на те, що відстеження результатів вказаної справи було правом особи, що не була залучена до участі у справі, а не її обов`язком, не є поважною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки вказані обставини не є об`єктивно непереборними, тобто такими, що не залежали від волевиявлення заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами. В даному випадку заявник скористався своїми правами на власний розсуд та ризик.

Посилання представника приватного виконавця на те, що фактичне з`ясування стану розгляду будь-якої справи у 2022-2023 році було ускладнено у силу об`єктивних причин, таких, як введення в країні військового стану та тимчасового призупинення на весні 2022 року доступу до ЄДРСР, що ускладнило відстеження справи, що перебуває на розгляді в онлайн режимі, також відхиляються судом апеляційної інстанції, оскільки доступ до ЄДРСР було відкрито для загального користування в червні 2022 року, в той час, як оскаржуване рішення суду було ухвалено в липні 2022 року.

Інших обставин та підстав, що зумовили порушення приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Шмідт К. В., в інтересах ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент», яке не брало участі у справі строків на апеляційне оскарження заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 липня 2022 року останньою не зазначено.

Враховуючи вищевикладене, вказані скаржником в заяві причини пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду не можна визнати поважними.

А тому, виходячи з принципів, розумності, справедливості, рівності учасників судового розгляду, а також враховуючи принцип правової (юридичної) визначеності, викладені представником приватного виконавця в заяві обставини не можуть вважатися поважними причинами для поновлення строку на апеляційне оскарження, у зв`язку з чим виявлені в апеляційній скарзі і зазначені в ухвалі Київського апеляційного суду від 05 червня 2025 року недоліки скаржником не усунуті.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в порядку п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, особі, яка подала апеляційну скаргу слід відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Відмовити у відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт Катерини Валеріївни в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Брайт Інвестмент», яке не брало участі у справі на заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 липня 2022 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова

Судді: О.В. Желепа

Н.В. Поліщук