Справа № 758/6154/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 червня 2025 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Ковбасюк О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про визнання недійсним правочину щодо розірвання договору, -

в с т а н о в и в:

До Подільського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про визнання недійсним правочину щодо розірвання договору.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху із наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимоги щодо форми та змісту та форми позовної заяви визначені статтею 175 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Згідно з п. 4, п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Однак вищевказаних вимог позивач при зверненні до суду не дотримався.

Так, відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить:

- визнати незаконним та скасувати рішення АТ КБ «ПриватБанк» відносно нього про відмову від підтримання ділових відносин та обслуговування;

- визнати недійсним односторонній правочин, вчинений АТ КБ «ПриватБанк» про розірвання укладених з позивачем договорів, що були розірвані після 19.02.2025.

Таким чином, прохальна частина позовної заяви викладена нечітко, оскільки у ній не конкретизовано, яке саме рішення (дата, номер) позивач просить визнати незаконним та скасувати, так само як і не зазначено, який саме правочин він просить визнати недійсним.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно.

Розміри ставок судового збору визначені у частині другій статті четвертої Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Згідно з п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною першою статті четвертої Закону визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 01 січня 2025 року встановлено у розмірі 3028 грн.

Відповідно до змісту позовної заяви позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Таким чином, при зверненні до суду з даним позовом йому необхідно було сплатити судовий збір у загальному розмірі 2422,40 грн.

Разом із цим, документа про сплату судового збору у вказаному розмірі позивачем до позовної заяви не додано.

При цьому у позовній заяві позивач зазначає, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», на підтвердження чого надав копію військового квитка та довідки про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оброни України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

Судом враховується, що відповідно до п.13 ч.1 ст. 5 Закону України №3674-VI від 08.07.2011 «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України № 3551-XII від 22.10.1993 «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У статті 22 вказаного Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Наведене узгоджується із правовою позицією, висловленою Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі №9901/311/19 та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21.03.2018 у справі №490/8128/17.

Таким чином, положення п.13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» застосовуються лише у спорах щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом учасників бойових дій.

Предмет даного спору не є таким, оскільки стосується договірних правовідносин, що мали місце між сторонами.

Із урахуванням наведеного, позивачу для усунення вказаних недоліків позовної заяви необхідно сплатити судовий збір у вказаному вище розмірі.

Окремо суд звертає увагу позивача на те, що статус учасника бойових дій підтверджується відповідним посвідченням, виданим в установленому законом порядку.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, надасть суду належні докази, що стосуються предмету спору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про визнання недійсним правочину щодо розірвання договору залишити без руху.

Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви відповідно до мотивувальної частини цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та апеляційному оскарженню не підлягає.

СуддяО. О. Ковбасюк