РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/2283/25

19 червня 2025 року м. Костопіль

Костопільський районний суд Рівненської області в складі:

головуючий суддя Цвіркун О.С.

з участю секретаря судових засідань Забейди А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту непроживання із спадкодавцем до дня його смерті та на час відкриття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Заявниця ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту непроживання із спадкодавцем до дня його смерті та на час відкриття спадщини, в якому просила суд встановити факт непроживання ОСОБА_2 разом із спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 до дня його смерті та на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заяви зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_3 та після його смерті відкрилася спадщина. Зазначає, що звернулася до нотаріуса щодо видачі свідоцтва про право на спадкове майно, яке залишилося після смерті чоловіка, однак нотаріусом було надано роз`яснення, що разом із спадкодавцем були зареєстровані сини ОСОБА_4 та ОСОБА_2 . Вказує, що ОСОБА_4 звернувся до нотаріуса із заявою про відмову від спадщини, а ОСОБА_2 такої заяви не подав, а тому рахується таким що прийняв спадщину. Зазначає, що ОСОБА_2 з 2019 року перебуває закордоном, а за адресою АДРЕСА_1 не проживає, а є лише зареєстрованим. Вказує, що факт реєстрації ОСОБА_2 на час відкриття спадщини має для нею юридичне значення та необхідне для оформлення спадкових прав після смерті чоловіка.

Заявниця та її представник в судове засідання не з`явилися, останні звернувся до суду із заявою про розгляд справи за їх відсутності, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився звернувся до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності, також зазначив, що не заперечує щодо задоволення заяви, оскільки за адресою реєстації не проживає та не проживав на час смерті батька.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи приходить до таких висновків.

Відповідно до ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.11).

Встановлено, що заявниця ОСОБА_3 є дружиною померлого ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 (а.с.10).

Відповідно до ч.1,2 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Встановлено, що заявниця звернулася до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, однак нотаріусом роз`яснено, що на час відкриття спадщини з спадкодавцем ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_1 були зареєстровані сини спадкодавця ОСОБА_4 та ОСОБА_2 . ОСОБА_4 у визначений законом строк подав приватному нотаріусу Матросовій А.М. заяву про відмову від прийняття спадщини на користь дружини спадкодавця ОСОБА_1 , а ОСОБА_2 такої заяви не подав, а тому він вважається таким що прийняв спадщину. Нотаріусом було рекомендовано звернутися до суду із заявою про встановлення факту не проживання з спадкодавцем на час відкриття спадщини, у зв`язку з фактичним проживанням за іншою адресою, що підтверджується листом №160/02-14 від 26.05.2025 (а.с.13-14).

Згідно ч.2 ст.1270 ЦК України, якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Частиною третьою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Так, з довідки №159/02-14 від 26.05.2025, виданої приватним нотаріусом Матросовою А.М., судом встановлено, що спадкоємцями ОСОБА_3 є: його дружина ОСОБА_1 , син ОСОБА_4 та син ОСОБА_2 (а.с.15).

Так, відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах встановлення фактів, що мають юридичне значення» із змінами та доповненнями від 25.05.1998, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику в справах про спадкування» роз`яснено, що якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.

Відповідно до пленуму Верховного Суду України в п. 3,23 Постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами ст. 29, ч. 2 ст. 1221 ЦК.

Верховний Суд зауважує, що, якщо особа (спадкоємець) не проживала постійно із спадкодавцем на час відкриття спадщини, що підтверджено належними доказами, то сама по собі реєстрація місця проживання особи разом із спадкодавцем не може свідчити, відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України, про своєчасність прийняття спадщини, оскільки не є беззаперечним доказом постійного проживання особи на момент смерті із спадкодавцем за адресою реєстрації (аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 19 травня 2021 року у справі № 937/10434/19- ц (провадження № 61-3620св2І0), від 10 квітня 2020 року у справі № 355/832/17-ц (провадження № 61-27212св19) та від 27 лютого 2019 року у справі № 471/601/17-ц (провадження № 61-38452св18).

Положеннями ч.ч. 1,6 ст. 29 ЦК України передбачено, що місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Фізична особа може мати кілька місць проживання.

Згідно з вимогами ст. З Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» місце проживання - житло з присвоєною у встановленому законом порядку адресою, в якому особа проживає, а також апартаменти (крім апартаментів у готелях), кімнати та інші придатні для проживання об`єкти нерухомого майна, заклад для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, стаціонарна соціально- медична установа та інші заклади соціальної підтримки (догляду), в яких особа отримує соціальні послуги; місце перебування - житло або спеціалізована соціальна установа для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, у якому особа, яка отримала довідку про звернення за захистом в Україні, проживає строком менше шести місяців на рік або отримує соціальні послуги.

Так, ч.3 ст.1268 ЦК України, вимагає наявність фактичного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не саму реєстрацію місця проживання за адресою спадкодавця, що можуть бути відмінними один від одного.

З заяви ОСОБА_2 судом встановлено, що останній не проживає за адресою АДРЕСА_1 , а лише зареєстрований там.

Також з вказаної заяви судом встановлено, що на час смерті ОСОБА_3 ОСОБА_2 з ним не проживав.

Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Судом встановлено, що встановлення факту не проживання ОСОБА_2 разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини, необхідне заявнику для оформлення спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_3 .

Враховуючи вищенаведене, а також що ОСОБА_2 не заперечує, щодо задоволення зазначеної заяви, то суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про встановлення факту непроживання із спадкодавцем до дня його смерті та на час відкриття спадщини підлягає до задоволення

На підставі вищенаведеного та керуючись 81, 141, 258, 264-265, 268, 273, 293, 315 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту непроживання із спадкодавцем до дня його смерті та на час відкриття спадщини задовольнити.

Встановити факт не проживання ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом із спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що Костопільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції складено актовий запис №627 від 25.11.2024, до дня його смерті та на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Заінтересована особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Повне судове рішення складено 23.06.2025.

СуддяО. С. Цвіркун