Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/3651/24
Провадження № 2-о/376/42/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" березня 2025 р. Сквирський районний суд Київської області в складі :

Головуючого судді Коваленка О.М.,

при секретарі Таранчук В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сквира Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин,-

В С Т А Н О В И В:

До суду звернулася ОСОБА_1 із заявою про встановлення юридичних фактів.

В обгрунтування своєї заяви заявниця вказала, що вона ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідною племінницею ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Мати заявниці ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що свідчить Свідоцтво про смерть видане виконавчим комітетом Буківської сільської ради Сквирського району Київської області, Серія НОМЕР_1 від 26.10.2015 р. та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 є двоюрідними сестрами.

Згідно виписки з погосподарської книги №11 на 1947-1949 роки Мазківського старостинського округу №9 Сухополов`янської сільської ради, Прилуцького району Чернігівської області у хуторі Ладівщина Малодівицького району Чернігівської області проживала сім`я « ОСОБА_5 », де головою домогосподарства був ОСОБА_6 1890 р.н., його дружина ОСОБА_7 1890 р.н., та доньки ОСОБА_8 -1925 р.н. та ОСОБА_9 , 1926 р.н..

У ОСОБА_8 народилась донька (матір заявниці) ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що свідчить Свідоцтво про народження від 17.11.1950 року, Серія НОМЕР_2 .

06.02.1972 року ОСОБА_10 одружилася з ОСОБА_11 , про що свідчить Витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу від 09.11.2024 р. та взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_12 ». У сім`ї « ОСОБА_12 » народилась заявниця ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У ОСОБА_9 також народилась донька (тітка заявниці) ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить Свідоцтво про народження від 21.09.1998 року, серія НОМЕР_3 .

Отже, мати заявниці ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є двоюрідними сестрами, а отже ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Однак у документах, що підтверджують родинні зв`язки, допущені помилки, а саме у Свідоцтві про народження ОСОБА_3 від 21.09.1998 року Серія НОМЕР_3 у графі «мати» вказано ОСОБА_9 , хоча з виписки з по господарської книги її записано ОСОБА_9 . Тобто особа, яка виписала Свідоцтво про народження по не відомій причині написала « ОСОБА_14 », а не « ОСОБА_15 ».

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 .

Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно. За життя у ОСОБА_3 не було сім`ї та дітей.

ОСОБА_4 померла, ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Тому, спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та рідний брат заявниці ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

У встановлений законом порядок, після смерті тітки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_1 звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Проте у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 їй було відмовлено та надане роз`яснення про необхідність підтвердження родинних відносин між нею ОСОБА_1 та її тіткою ОСОБА_3 .

Таким чином, у зв`язку з цим, виникла необхідність встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі вищевикладеного заявниця ОСОБА_1 просить суд:

Встановити факт родинних відносин, а саме що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Заявниця ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, надала до канцелярії суду заяву та просила провести судове засідання провести без її участі та без фіксації судового засідання технічними засобами, свою заяву підтримує в повному обсязі (а.с.28).

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, надав до канцелярії суду заяву, якою просив провести розгляд справи без його участі, вимоги ОСОБА_1 підтримує (а.с.29).

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні судового засідання на підставі вимог ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Згідно ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що згідно копії Виписки з погосподарської книги №11 на 1947-1949 роки Мазківського старостинського округу №9 Сухополов`янської сільської ради, Прилуцького району Чернігівської області у хуторі Ладівщина Малодівицького району Чернігівської області проживала сім`я « ОСОБА_5 », де головою домогосподарства був ОСОБА_6 1890 року народження, його дружина ОСОБА_7 1890 року народження, та доньки ОСОБА_8 -1925 року народження та ОСОБА_9 , 1926 року народження, копія виписки №29 від 07.11.2024 року (а.с.12)

У ОСОБА_8 народилась донька (матір заявниці) ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією Свідоцтва про народження видане у м. Сквира Сквирського району Київської області ІНФОРМАЦІЯ_7 , Серія НОМЕР_2 , актовий запис №161 (а.с.14).

06.02.1972 року ОСОБА_10 зареєструвала шлюб з ОСОБА_11 , що підтверджується копією Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу № 5 від 09.11.2024 р. та взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_12 » (а.с.15).

У сім`ї « ОСОБА_12 » народилась дочка - заявниця ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією Свідоцтва про народження Серія НОМЕР_5 , актовий запис №9 Буківської сільської ради Сквирського району Київської області (а.с.8) та

Прізвище заявниці з « ОСОБА_12 » на « ОСОБА_16 » було змінено у зв`язку з одруженням, що підтверджується копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 09.11.2024 року № 1 (а.с.9) та копією Свідоцтва про шлюб Серія НОМЕР_6 (а.с.10).

У ОСОБА_9 також народилась донька (тітка заявниці) ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією Свідоцтва про народження від 21.09.1998 року, Серія НОМЕР_3 (а.с.14).

Отже, мати заявниці ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є двоюрідними сестрами, а отже ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Однак у документах, що підтверджують родинні зв`язки, допущені помилки, а саме у Свідоцтві про народження ОСОБА_3 від 21.09.1998 року Серія НОМЕР_3 у графі «мати» вказано ОСОБА_9 , хоча з виписки з по господарської книги її записано ОСОБА_9 . Тобто особа, яка видавала Свідоцтво про народження ОСОБА_3 не вірно зазначила ім`я матері « ОСОБА_14 », а не « ОСОБА_15 ».

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла.

Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно. За життя у ОСОБА_3 не було сім`ї та дітей.

Мати заявниці ОСОБА_4 померла, ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 (а.с.16).

Отже, спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та рідний брат заявниці ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

У встановлений законом порядок, після смерті тітки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_1 звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (а.с.11). Проте у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 їй було відмовлено та надано роз`яснення про необхідність підтвердження родинних відносин між нею ОСОБА_1 та її тіткою ОСОБА_3 .

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у листі Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: - факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право; - заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Юридичне значення для заявниці ОСОБА_1 має факт родинних відносин між нею та її тіткою - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до п. 5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За правовими позиціями Верховного Суду України щодо судової практики розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, коли громадяни не можуть використати правовстановлюючі документи, оскільки зазначені в них прізвище, ім`я, по-батькові, місце чи час народження не відповідають записам у правовстановлюючому документі, якщо хоч і не посвідчують особу, але є необхідними для підтвердження певного права, а установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п.6 ч.1 ст.315 ЦПК України, громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року Про встановлення фактів, що мають юридичне значення при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я по батькові, місце і час народження якої зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові надати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Відповідно до ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по-батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документів не збігаються з ім`ям, по-батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

З урахуванням викладеного, а також з огляду на те, що для реалізації заявницею необхідності оформлення документів на спадкове майно і саме цей факт має для неї юридичне значення, за таких обставин, при дослідженні письмових доказів, то заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2,4,12,13,76,77,81,211,247,258,259,263 265, 294,315,351,352,354 ЦПК України,Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31. 03, 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд,

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин- задовольнити в повному обсязі.

Встановити факт родинних відносин, а саме що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .

З текстом рішення можливо ознайомитися за адресою: court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: О.М. Коваленко