П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 травня 2025 року м. Київ

Справа № 758/5184/24

Провадження № 22-ц/824/1908/2025

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А. М.,

суддів: Поливач Л. Д., Шкоріної О. І.,

сторони: позивач Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку

«Щекавицька 7/10»

відповідач ОСОБА_1 , ОСОБА_2

розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , подану адвокатом Новак Наталії Юріївни на ухвалу Подільського районного суду м. Києва 11 липня 2024 року у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Щекавицька 7/10» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,-

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2024 р. ОСББ «Щекавицька 7/10» звернулось до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , у якій просило стягнути з них заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 50 292,00 грн, 25 246,28 грн інфляційні нарахування та 3% річних у розмірі 4 903,53 грн; вирішити питання розподілу судових витрат.

Позов мотивований тим, що відповідачі є власниками квартири АДРЕСА_1 , а отже і співвласниками цього житлового будинку.

Відповідно до Протоколу № 1 від 26.08.2020 рішенням загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , було створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

За період з листопада 2020 по теперішній час ОСББ «Щекавицька 7/10» здійснює управління будинку за адресою: АДРЕСА_2 . Загальними зборами ОСББ встановлено обов`язковий по сплаті внесок на утримання будинків і споруд та прибудинкової території, у відповідних розмірах. Позивач належним чином надає вказані послуги.

Відповідачі ухиляються від виконання обов`язку здійснювати оплату за отримані послуги у розмірі, строки та порядку, визначених чинним законодавством.

Разом із тим, оскільки відповідачі неналежно виконували взяті на себе зобов`язання, а отже прострочили виконання грошового зобов`язання, а відтак таким необхідно здійснити оплату 3% річних та інфляційних втрат у відповідності до ст. 625 ЦК України.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 02.05.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

27.05.2024 року відповідачами подано до суду зустрічну позовну заяву до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Щекавицька 7/10», у якій позивачі за зучтрічним позовом просили визнати протиправною бездіяльність ОСББ «Щекавицька 7/10» в утриманні будинку та прибудинкової території за адресою: АДРЕСА_2 , в тому числі в утриманні та здійсненні ремонту горища та даху будинку; зобов`язати ОСББ «Щекавицька 7/10» у встановленому законом порядку встановити розмір та порядок сплати внесків співвласників ОСББ «Щекавицька 7/10» за утримання будинку та прибудинкової території; укласти з позивачами за зустрічним позовом договір про надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території за адресою: АДРЕСА_2 ; надати звіт з використання грошових коштів на утримання зазначеного будинку та прибудинкової території; забезпечити здійснення ремонту горища та даху будинку АДРЕСА_2 .

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 11.07.2024 відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСББ «Щекавицька 7/10» про захист прав споживачів та зобов`язання вчинити дії.

Відмовляючи у прийнятті зустрічної позовної заявисуд першої інстанції виходив з того, що правовідносини, які складались між сторонами, вимоги за первісним та зустрічним позовами, суд не встановив їх взаємовиключність. Водночас, заявлена вимога щодо встановлення розміру та порядок сплати внесків співвласників ОСББ може свідчити про наявність корпоративних правовідносин (Постанова ВП ВС від 01.02.2022 у справі №910/5179/20).

Не погоджуючись з судом першої інстанції представник відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , - адвокат Новак Н.Ю. подала до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просила скасувати ухвалу суду і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що первісний та зустрічний позов взаємопов`язані між собою, оскільки виникають з одних правовідносин щодо утримань будинку та спільний розгляд є доцільним, оскільки задоволення зустрічного позову виключає можливість задоволення первісного позову, що є безумовною підставою для прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом відповідно до вимог ч. 2 ст. 193 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 вересня 2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , подану адвокатом Новак Наталією Юріївною на ухвалу Подільського районного суду м. Києва 11 липня 2024 року у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Щекавицька 7/10» в особі представника заявника Бєдного Івана Михайловича до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, за зустрічним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в особі представника заявника - адвокат Новак Наталію Юріївною про захист прав споживачів.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 лютого 2025 року справу було призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

Відзив на апеляційну скаргу від інших учасників справи до Київського апеляційного суду не надходив.

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Ураховуючи те, що справа в силу своїх властивостей є малозначною, розгляд справи Київським апеляційним судом здійснюється в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише

у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Встановлено, що у квітні 2024 р. ОСББ «Щекавицька 7/10» звернулось до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , у якій просило стягнути з них заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 50 292,00 грн, 25 246,28 грн інфляційні нарахування та 3% річних у розмірі 4 903,53 грн; вирішити питання розподілу судових витрат.

Ухвалою суду від 02 травня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідачі 27 травня 2024 року подали до суду зустрічну позовну заяву до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Щекавицька 7/10» у якій позивачі за зустрічним позовом просили визнати протиправною бездіяльність ОСББ «Щекавицька 7/10» в утриманні будинку та прибудинкової території за адресою: АДРЕСА_2 , в тому числі у утриманні та здійсненні ремонту горища та даху будинку; зобов`язати ОСББ «Щекавицька 7/10» у встановленому законом порядку встановити розмір та порядок сплати внесків співвласників ОСББ «Щекавицька 7/10» за утримання будинку та прибудинкової території; укласти з позивачами за зустрічним позовом договір на надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території за адресою: АДРЕСА_2 ; надати звіт з використання грошових коштів на утримання зазначеного будинку та прибудинкової території; забезпечити здійснення ремонту горища та даху будинку АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.1 та п.3 ч.2 ст.49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем. Первісний і зустрічний позов можуть бути взаємозв`язаними і тоді, коли підстава зустрічного позову паралізує підставу первісного позову, а тому задоволення вимог відповідача виключає задоволення вимог позивача.

Таким чином, зі змісту ст.193 ЦПК України вбачається, що прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним відноситься до дискреційних повноважень суду, при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику.

Отже, за змістом статті 193 ЦПК України однією з умов прийняття зустрічного позову є доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів.

Доцільно їх розглядати в одному процесі тоді, коли це дозволить більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих або взаємовиключних судових рішень. І, навпаки, недоцільно розглядати ці вимоги сумісно тоді, коли це затягне розгляд справи, а вимоги повністю можуть бути розглянуті окремо.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20 березня 2019 року у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Предметом первісного позову є стягнення з споживача житлово-комунальних послуг заборгованості.

Предметом зустрічного позову є визнання протиправною бездіяльність ОСББ «Щекавицька 7/10» в утриманні будинку та прибудинкової території; укладення з позивачами за зустрічним позовом договір на надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території за адресою: АДРЕСА_2 ; надання звіту з використання грошових коштів на утримання зазначеного будинку та прибудинкової території; забезпечити здійснення ремонту горища та даху будинку АДРЕСА_2 .

Суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що спільний розгляд первісного та зустрічного позову не є доцільним, спільний розгляд цих позовів не сприятиме оперативному та правильному вирішенню спору з огляду на предмет позовних вимог зустрічного позову.

Доводи апеляційної скарги в тій частині, що первісний та зустрічний позови є взаємопов`язаними, відповідно мають розглядатися разом, не можуть бути прийняті в якості підстав для скасування оскаржуваної ухвали, оскільки суд першої інстанції з інших підстав відмовив у прийнятті зустрічного позову, а саме лише з недоцільності спільного розгляду цих позовів. Доводів щодо помилковості висновків суду в частині недоцільності спільного розгляду зустрічного позову з первісним, апеляційна скарга не містить.

Разом з тим, ст. 193 ЦПК України не містить безумовних підстав для прийняття зустрічної позовної заяви, на що апелянт посилався в апеляційній скарзі.

Також суд зазначає, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 не позбавлена можливості звернутися з позовними вимогами до ОСББ «Щекавицька 7/10» в загальному порядку.

Аналіз наведених правових норм та встановлених обставин дає колегії суддів підстави для висновку, що розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин і нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, дослідив наявні у справі докази і дав їм належну правову оцінку, дійшов обґрунтованого висновку про залишення позову без задоволення.

Конституцією України передбачено, що всі рівні перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (статті 24 та 129).

Доводи апеляційної скарги в їх сукупності не можуть бути підставою для скасування законного і обґрунтованого судового рішення, оскільки по своїй суті зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції щодо установлення обставин справи, які були предметом дослідження й оцінки судом. Аргументи, зазначені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків суду першої інстанції, були перевірені судом першої інстанції, їм судом надана мотивована оцінка.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення а ухвали Подільського районного суду м. Києва 11 липня 2024 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383, 390 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , подану адвокатом Новак Наталією Юріївною -залишити без задоволення.

Ухвалу Подільського районного суду м. Києва 11 липня 2024 року - залишити без змін.

Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняттята може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення лише з підстав, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач А. М. Стрижеус

Судді: Л. Д. Поливач

О. І. Шкоріна