КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа № 760/5999/25 Головуючий у суді І інстанції: Кицюк В.С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах: головуючого судді Сушко Л.П., суддів Музичко С.Г., Болотова Є.В., розглянувши у приміщенні Київського апеляційного суду у порядку письмового провадження матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою адвоката Довгаля Сергія Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 24 березня 2025 року про повернення позовної заяви у справі за позовом ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «Металспейс» до ОСОБА_2 та Акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» про стягнення збитків, завданих ДТП,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2025 року представник позивачів адвокат Довгаль С.В. подав до Солом`янського районного суду м. Києва через систему «Електронний суд» позовну заяву до ОСОБА_2 та Акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» про стягнення збитків, завданих ДТП.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 13 березня 2025 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу триденний строк для усунення недоліків з дня отримання позивачем копії ухвали.

19 березня 2025 року через систему «Електронний суд» надійшла заява про усунення недоліків, подана адвокатом Довгалем С.В., в інтересах позивачів.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 24 березня 2025 року повернуто позовну заяву.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду, адвокат Довгаль С.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подав до Київського апеляційного суду через підсистему ЄСІТС - «Електронний суд» апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 24 березня 2025 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги обгрунтовані тим, що судом першої інстанції безпідставно стверджувалось, що ТОВ «Металспейс» не є учасником справи, оскільки представником позивачів було чітко зазначено ТОВ «Металспейс» в якості співпозивача нарівні з ОСОБА_1 . Також в позовній заяві було обгрунтовано подання цього позову спільно двома позивачами, враховуючи приписи ст. 50 ЦПК України.

Також суд першої інстанції в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначав про начебто ненадання позивачем обгрунтованого розрахунку суми, яку необхідно стягнути в якості моральної шкоди та інших доказів. Представник апелянта вважає, що суд першої інстанції на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі не може вдаватися до оцінки викладених позивачем обставин справи та доказів.

Обгрунтовуючи доводи апеляційної скарги в частині долученого до матеріалів справи ордеру на надання правової допомоги, представник апелянта зазначив те, що суд першої інстанції посилався на положення, які притаманні виключно ордеру в паперовій формі, однак не врахував, що ордер який згенерований в Електронному суді та доданий до документу, який підписаний КЕП є належним підтвердженням повноважень представника.

Відзив на апеляційну скаргу у встановлений апеляційним судом строк не надходив.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції обгрунтовував свої висновки тим, що ордер, наданий адвокатом Довгалем С.В. не містить всіх обов`язкових визначених реквізитів відповідно до п. 12 Положення про ордер про надання правової допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41. Тому суд першої інстанції прийшов до висновку, що позовну заяву подано адвокатом без підтвердження своїх повноважень, відтак позовна заяві підлягала поверненню.

Такі висновки судуне відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Відповідно до ч.ч.1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Встановлено, що уберезні 2025 року представник позивачів ОСОБА_1 та ТОВ «Металспейс» - адвокат Довгаль С.В. подав до Солом`янського районного суду м. Києва через систему «Електронний суд» позовну заяву до ОСОБА_2 та Акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» про стягнення збитків, завданих ДТП.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 13 березня 2025 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу триденний строк для усунення недоліків з дня отримання позивачем копії ухвали.

Ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви обгрунтована тим, що позивач заявляючи вимоги про стягнення з відповідачів грошових коштів на свою користь та на користь ТОВ «Металспейс», яке не є учасником справи. Тому, позивачу запропоновано привести свої вимоги у відповідності до норм цивільного законодавства.

Також суд першої інстанції зазначав, що стороною позивача не надано обгрунтованого розрахунку суми, яку необхідно стягнути в якості моральної шкоди.

Крім того, суд першої інстанції зазначав, що позивачу у відповідності до положень Закону України «Про судовий збір» необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1488,84 грн.

Копію ухвали суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху від 13.03.2025 року, було доставлено в електронний кабінет адвоката Довгаль С.В. 16.03.2025 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу.

19 березня 2025 року через систему «Електронний суд» надійшла заява про усунення недоліків, подана адвокатом Довгалем С.В., в інтересах позивачів, в якій останній наводить пояснення щодо виявлених судом першої інстанції недоліків позовної заяви.

Однак ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 24 березня 2025 року повернуто позовну заяву.

Відповідно до частини 7 статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правничої допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правничої допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги. Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера. Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом. Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Зі змісту частин першої, третьої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» випливає, що ордер може бути оформлений адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) лише на підставі вже укладеного договору. Адвокат несе кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення суду про повноваження представляти іншу особу в суді, а так само умисне невнесення адвокатом до ордера відомостей щодо обмежень повноважень, установлених договором про надання правничої допомоги (стаття 400-1 КК України).

Схожі за змістом правові висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі№ П/9901/736/18 (провадження № 11-989заі18), в постановах Верховного Суду від 03 серпня 2020 року у справі № 428/3851/19, від 12 липня 2021 року у справі № 750/7902/20-ц).

Відповідно до абзацу 2 частини восьмої статті 14 ЦПК України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до частин п`ята, шоста статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 7 ст. 62 ЦПК України у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Касаційний суд звертає увагу на те, що рішенням Ради адвокатів України від 08 червня 2024 року № 36 «Про внесення змін до Положення про ордер на надання правничої допомоги та до рішення РАУ № 162 від 04 серпня 2017 року»:

викладено пункт 2, Положення у новій редакції: «9. Ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом (власноручно або електронним підписом) та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).»;

доповнено пункт 12 Положення новим підпунктом 12.15 наступного змісту: «12.15. Ордер вважається підписаним адвокатом (керівником адвокатського бюро/адвокатського об`єднання), якщо у графі «Адвокат» міститься або власноручний (фізичний) підпис; або ордер засвідчено електронним підписом; або електронним підписом засвідчено документ, додатком до якого є ордер».

Такий правовий висновок наведений у постанові Верховного Суду від 06 листопада 2024 року у справі № 483/346/24.

Ордер на надання правничої (правової) допомоги, виданий відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що подається до суду в електронній формі через підсистему "Електронний суд", вважається належним чином оформленим та підтверджує повноваження адвоката на представництво інтересів особи в суді, якщо такий ордер підписаний (засвідчений) кваліфікованим електронним підписом адвоката, який ідентифікує його особу, а відповідність ордера типовій формі, затвердженій Радою адвокатів України, та наявність у ньому всіх обов`язкових реквізитів може бути перевірена судом за допомогою загальнодоступних засобів, зокрема через офіційний веб-сайт Національної асоціації адвокатів України. (Правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 29 січня 2025 року у справі № 300/7062/23).

Електронне доручення формується підсистемою «Електронний суд» самостійно, відповідно до обраного обсягу повноважень представника (постанова Верховного Суду від 08 вересня 2021 року у справі № 753/10165/21).

У справі, яка переглядається, апеляційним судом встановлено, що позовну заяву подано в інтересах ОСОБА_1 та ТОВ «Металспейс» та підписано адвокатом Довгалем С.В. в підсистемі «Електронний суд».

В матеріалах справи міститься ордери на надання правничої (правової) допомоги, сформовані адвокатом у підсистемі «Електронний суд» 04 березня 2025 року на представлення інтресів ОСОБА_1 (а.с. 18) та ТОВ «Металспейс» (а.с. 51).

Отже, повертаючи позовну заяву, подану адвокатом Довгалем С.В. в інтересах ОСОБА_1 та ТОВ «Металспейс», з підстав ненадання представником позивачів належним чином засвідченого ордеру на право представництва їх інтересів, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що ордер на надання правової допомоги сформовано представником позивачів і видано за допомогою засобів та відповідних алгоритмів підсистеми «Електронний суд», з використанням електронних кабінетів й цифрових підписів. Підсистемою «Електронний суд» автоматично сформовано таке електронне доручення й додано до позовної заяви, яка подана представником від імені довірителів.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції не дотримався вимог цивільного процесуального законодавства, які підлягали застосуванню у даних правовідносинах, а тому висновок суду першої інстанції що позовну заяву подано адвокатом без підтвердження своїх повноважень є необґрунтованим.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України апеляційний суд за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права, і підлягає скасуванню як така, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, а справа підлягає направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду, відповідно до вимог статті 379 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.374, 379 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Довгаля Сергія Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 24 березня 2025 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено «26» травня 2025 року.

Головуючий суддя Л.П. Сушко

Судді С.Г. Музичко

Є.В. Болотов