Справа № 132/881/25
У Х В А Л А

Іменем України

22 травня 2025 року м. Калинівка

Калинівський районний суд Вінницької області у складі головуючого судді Карнауха Н.П., розглянувши заяву від 20.05.2025 представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Непийводи К.В. про відвід судді Карнауха Н.П., подану у справі №132/881/25 за позовом ОСОБА_1 , поданим від його імені та в його інтересах представником - адвокатом Грушко Жанною Вячеславівною, до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

До Калинівського районного суду Вінницької області 20.03.2025 надійшла позовна заява ОСОБА_1 , подана від його імені та в його інтересах представником - адвокатом Грушко Жанною Вячеславівною, до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, на загальну суму 225 266 грн.

Вказану позовну заяву згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.03.2025 передано на розгляд судді Карнауху Н.П.

Ухвалою судді Калинівського районного суду Вінницької області від 03.04.2025 відкрито провадження за цим позовом, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, у справі призначено підготовче засідання на 13:00 год. 28.04.2025.

У вказане підготовче засідання з`явилися позивач та його представник - адвокат Непийвода Катерина Вікторівна.

Також у це засідання з`явилася представник відповідача - адвокат Вишневська О.С., яка 28.04.2025 подала письмове клопотання про відкладення підготовчого засідання для надання можливості ознайомитися з матеріалами справи та підготувати відзив на позов. Це клопотання мотивовано тим, що договір на представництво з відповідачем укладено 28.04.2025.

Відповідач ОСОБА_2 в це засідання не з`явилася, згідно із наданою її представником медичною довідкою з 17.04.2025 відповідач знаходилась на лікуванні у ПМП «Центр-В».

Суддею на початку підготовчого засідання в учасників процесу, які з`явилися, з`ясовано, чи мають вони відводи, зокрема, головуючому судді. З цією метою головуючим суддею розкрито інформацію про те, що ним як слідчим суддею розглядалась скарга представника ОСОБА_2 - адвоката Вишневської Олени Семенівни на бездіяльність працівників відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (справа №132/1279/25). Учасники, які з`явилися, повідомили, що наразі відводів не мають, водночас позивач та його представник просили відкласти проведення підготовчого засідання з метою надання їм можливості сформувати свою позицію щодо наявності або відсутності відводу головуючому у справі.

У зв`язку з наведеними клопотаннями учасників провадження проведення підготовчого судового засідання відкладено на 10:00 год. 23.05.2025. Одночасно головуючим звернуто увагу присутніх на те, що цивільним процесуальним законодавством встановлено строк проведення підготовчого провадження та у зв`язку з цим необхідність подання суду доказів, якими вони обґрунтовують свої вимоги і заперечення у строк, визначений ЦПК України. Зокрема, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 197 ЦПК України з огляду на наявність позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди звернуто увагу позивача та його представника на те, що для встановлення в особи наявності або відсутності відповідних моральних страждань можуть бути необхідні спеціальні знання експертів-психологів.

Після цього до суду 20.05.2025 надійшла заява представника позивача - адвоката Непийводи К.В. про відвід головуючого судді у справі Карнауха Н.П.

Цю заяву мотивовано тим, що 28.04.2025 у підготовчому судовому засіданні головуючим суддею було звернено увагу на те, що серед вимог у позовній заяві є вимога про відшкодування моральної шкоди в розмірі 50 000 гривень. Однак, серед доказів доданих до позовної заяви суддя не побачив судово-психологічної експертизи, яка підтверджувала б заподіяння ОСОБА_1 моральної шкоди, її розміру, а також вартісної оцінки такої шкоди. Однак, дослідження доказів та їх оцінка має здійснюватися на стадії судового розгляду справи, а не на стадії підготовчого провадження. Тому, представник позивача вважає, що суддя Карнаух Н.П. не може брати участі у розгляді зазначеної справи та підлягає відводу, оскільки під час підготовчого судового засідання допустив дії, що свідчать про упереджене ставлення до сторони позивача зокрема здійснення ним передчасної оцінки доказів у справі на прежмет їх достатності для задоволення вимоги про відшкодування моральної шкоди, що прямо суперечить вимогам процесуального законодавства. Такі дії судді виходять за межі повноважень та завдань, визначених для стадії підготовчого провадження.

Окрім того, під час підготовчого провадження у вказаній справі головуючим суддею було озвучено те, що 25.04.2025 ним, як слідчим суддею, розглядалася справа №132/1279/25 за скаргою ОСОБА_2 , в особі її представника - адвоката Вишневської Олени Семенівни на бездіяльність працівників відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відомості, зазначені у заяві ОСОБА_2 , поданій 16.04.2025 до відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області не відповідають дійсності, є повністю спотвореними та вигаданими.

На підставі неправдивого викладу обставин, які мали місце 31.08.2024, під час розгляду слідчим суддею Карнаухом Н.П. скарги ОСОБА_2 у кримінальному провадженні, яка насамперед стосується прав та інтересів ОСОБА_1 , а також стосується обставин, описаних у позовній заяві, у головуючого судді Карнауха Н.П. могло скластися хибне уявлення щодо обставин цивільної справи, що в подальшому вплине на об`єктивний та неупереджений розгляд справи за позовом ОСОБА_1 та, відповідно, на ухвалення законного та справедливого рішення у справі.

У цьому випадку такі сумніви позивача викликані не тільки його незгодою з ухваленим судом рішенням у справі №132/1279/25, а в першу чергу, можливістю подальшого безстороннього розгляду судом його доводів стосовно обставин справи та доказів, які вже були предметом судового розгляду та оцінки цим самим суддею в іншій пов`язаній справі (з тими самими учасниками).

Вивчивши доводи поданої заяви про відвід та матеріали цивільної справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4 ст. 36 ЦПК України).

Згідно із ч.ч. 3, 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Як вбачається із поданої заяви про відвід, представник позивача вважає, що наявні обставини, що викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді Карнауха Н.П., які зводяться до надання в підготовчому засіданні суддею учасникам справи роз`яснень, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи, розгляду суддею як слідчим суддею скарги представника відповідача у цій справі на дії працівників поліції щодо невнесення відомостей до ЄРДР і це рішення слідчого судді може вплинути на хід і результати розгляду цієї справи.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) звертає увагу, що безсторонність (неупередженість) суду в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто, чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (i) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та серед інших аспектів його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

У рішенні у справі «Кіпріану проти Кіпру» ЄСПЛ констатовано, що між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій).

У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому сенсі навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії»).

ЄСПЛ у рішеннях у справах «Делкурт проти Бельгії», «Пєрсак проти Бельгії» і «Де Куббер проти Бельгії» зазначає, що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є обґрунтований сумнів, повинен заявити самовідвід.

Відповідно до пункту 81 рішення ЄСПЛ «Салов проти України» «неупередженість» у сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді в конкретній справі тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію, тобто чи були в суді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.

Згідно пунктів 2.1, 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Статтею 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого Рішенням XХ чергового з`їзду суддів України 18.09.2024, встановлено, що суддя заявляє самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законом. У разі виникнення сумнівів у судді щодо його неупередженості у результаті розгляду справи суддя має право заявити самовідвід. Суддя не повинен зловживати правом на самовідвід.

В контексті розгляду вищенаведених обставин, необхідно зауважити, що можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

Відвід судді є процесуальним інститутом, спрямованим на усунення судді від участі у розгляді справи за умови існування обставин, що виключають його участь у ньому.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Саме тому не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

На переконання судді стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Поняття «неупередженість» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Таким чином, з урахуванням наведених положень законодавства, практики Європейського суду з прав людини, міжнародних стандартів судочинства, з позиції стороннього спостерігача у разі якщо суддя, який ухвалював рішення щодо дій або правомірності поведінки осіб під час кримінального провадження, розглядатиме цивільну справу за участі тих саме осіб, це може викликати обґрунтований сумнів у його об`єктивності. Такий суддя може мати сформоване ставлення до обставин справи та її учасників, зацікавленість у підтвердженні або спростуванні певних обставин, які він уже оцінював під час кримінального провадження, оскільки його рішення у цивільній справі може прямо або опосередковано вплинути на сприйняття його попередніх дій у кримінальному провадженні.

Отже, перебування однієї й тієї ж особи в статусі судді у двох пов`язаних провадженнях (кримінальному та цивільному) може викликати сумніви у стороннього спостерігача щодо справедливості судового розгляду.

Згідно із ч. 2 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

З урахуванням наведеного, з метою уникнення будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді Карнауха Н.П. під час розгляду цивільної справи № 133/881/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, суд вважає за можливе задоволити заяву представника позивача - адвоката Непийводи К.В. про відвід судді.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 36, 39-41, 259-261 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Непийводи Катерини Вікторівни про відвід судді Карнауха Н.П., подану у справі № 132/881/25 за позовом ОСОБА_1 , поданим від його імені та в його інтересах представником - адвокатом Грушко Ж. В., до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, - задовольнити.

Відвести суддю Калинівського районного суду Вінницької області Карнауха Назара Петровича від розгляду цивільної справи №132/881/25 за позовом ОСОБА_1 , поданим від його імені та в його інтересах представником - адвокатом Грушко Жанною Вячеславівною, до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Матеріали цивільної справи передати до канцелярії суду, для повторного її автоматизованого розподілу між суддями Калинівського районного суду Вінницької області, у порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.П. Карнаух