З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"29" квітня 2025 р. м.Житомир
Корольовський районний суд м. Житомира в складі:
головуючої - судді Маслак В.П.,
при секретарі судового засідання Дзюман О.В.,
за участі позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Парк» Житомирської міської ради про стягнення матеріальної шкоди,-
ВСТАНОВИВ:
В обґрунтування позову позивач вказав, що працює головним енергетиком в КП «Парк» Житомирської міської ради. Виконуючи розпорядження директора підприємства по відключенню фонтану на території набережної р.Тетерів, 07.07.2023р., спускаючись послизнувся на сходах, впав та отримав травму ноги, а саме - закритий трьохкісточковий перелом лівої гомілки зі зміщенням.
По рекомендації лікаря позивач 16.09.2023р. звернувся із заявою до директора КП «Парк» Житомирської міської ради про отримання направлення в обласну травматологію офтальмологічну МСЕК для встановлення відсотка втрати працездатності.
У зв`язку з відмовою роботодавця у видачі направлення ОСОБА_1 звернувся до суду. В подальшому, 05.08.2024р. адміністрація КП «Парк» Житомирської міської ради виконала рішення суду та видала позивачу направлення на МСЕК.
Таким чином, на думку позивача, адміністрація КП «Парк» Житомирської міської ради навмисно затримала видачу направлення на МСЕК для визначення ступеня втрати професійної працездатності на 9 місяців 20 днів (з 16.09.2023р. по 05.08.2024р.)
Після отримання довідки від МСЕК про 25% втрати професійної працездатності (безтерміново), Песнійний фонд України призначив щомісячні регресні виплати у розмірі 3452,47 грн., які позивач міг би отримувати на 9 місяців 20 днів раніше.
В судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Про причини неявки в судове засідання представник відповідача не повідомив.
Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності сторін та на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України ухвалити заочне рішення виходячи з наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи, оцінюючи в сукупності зібрані по справі докази, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.
З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 працює головним енергетиком КП «Парк» Житомирської міської ради.
Відповідно до заяви від 16.11.2023р. ОСОБА_1 звернувся до директора КП «Парк» Житомирської міської ради для отримання направлення до обласної травматолого-офтальмологічної МСЕК для визначення процента втрати працездатності (а.с. 7).
Встановлено, що ОСОБА_1 втратив 25% професійної працездатності безтерміново з 16.09.2024р., що підтверджується довідкою Житомирської спеціалізованої міжрайонної офтальмо- травматологічної МСЕК від 22.10.2024р. № 132737 (а.с. 17).
З довідки виданої 02.12.2024р. ГУ Пенсійним фондом України в Житомирській області вбачається, що ОСОБА_1 перебуває на обліку ГУ Пенсійним фондом України в Житомирській області та отримує регресні виплати з 16.09.2024р. в сумі 3452,47 грн. щомісячно (а.с. 18).
У частині другій статті 22 ЦК України визначено, що збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Тобто збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ кредитора, яке пов`язане з утиском його інтересів як учасника певних суспільних відносин, що виражається у зроблених ним витратах, у втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати.
Збитки як правова категорія включають в себе й упущену (втрачену) вигоду (lucrum cessans), яка відрізняється від реальних збитків (damnum emergens) тим, що реальні збитки характеризують зменшення наявного майна потерпілого (проведені витрати, знищення і пошкодження майна тощо), а у разі упущеної вигоди наявне майно не збільшується, хоча і могло збільшитися, якби не правопорушення. Тобто упущена вигода відображає різницю між реально можливим у майбутньому потенційно отриманим майном та вже наявним майном.
Протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності). Під збитками розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага тощо. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки. Вина заподіювача збитків є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).
Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За змістом частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 працюючи головним енергетиком в КП «Парк» Житомирської міської ради виконуючи розпорядження директора 07.07.2023р. отримав травму ноги (закритий трьохкісточковий перелом лівої гомілки зі зміщенням).
В подальшому ОСОБА_1 16.10.2023р. звернувся до директора КП «Парк» Житомирської міської ради із заявою про отримання направлення на МСЕК, однак отримавши відмову звернувся до суду.
На виконання судового рішення адміністрація КП «Парк» Житомирської міської ради 05.08.2024р. видала позивачу направлення на МСЕК № 01/159 для визначення ступеня втрати професійної працездатності (а.с. 19). Після проходження обстеження встановлено, що ОСОБА_1 втратив 25% професійної працездатності безтерміново з 16.09.2024р.
З довідки виданої 02.12.2024р. ГУ Пенсійним фондом України в Житомирській області вбачається, що ОСОБА_1 перебуває на обліку ГУ Пенсійним фондом України в Житомирській області та отримує регресні виплати з 16.09.2024р. в сумі 3452,47 грн. щомісячно (а.с. 18).
Разом з тим, довідка Пенсійного фонду не містить відомостей про те, що стало підставою для призначення регресних виплат.
До довідки Житомирської спеціалізованої міжрайонної офтальмо- травматологічної МСЕК від 22.10.2024р. № 132737 також не долучено доказів, які свідчать про підстави встановлення професійної втрати працездатності.
Отже, позивачем доведено, що він з 16.09.2024р. втратив професійну працездатність на 25% безтерміново, однак з доказів, наданих позивачем неможливо встановити, що ОСОБА_1 втратив професійну працездатність та отримує регресні виплати саме через нещасний випадок, який стався 07.07.2023р.
Згідно ч.ч. 5, 6 ст.81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Враховуючи зазначене, позивачем не надано достатніх доказів відповідно до ст.80 ЦПК України на підтвердження отримання регресних виплат саме через випадок, який стався 07.07.2023р. під час виконання розпорядження директора КП «Парк» Житомирської міської ради, що є необхідним при заявлені вимоги про стягнення упущеної вигоди, а тому суд відмовляє у задоволенні позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76 - 91, 141, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд
УХВАЛИВ:
В задоволенні позову відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто Корольовським районним судом м. Житомира за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира в 30-денний строк з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним кодексом України.

Головуючий суддя В. П. Маслак