провадження № 2/294/252/25
справа № 294/1870/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2025 року м.Чуднів

Чуднівський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Білери І.В., за участі:

секретаря судового засідання - Івашкевич В.П.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чуднів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вільшанської сільської ради Житомирського району Житомирської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

04.10.2024 позивач звернулася до Чуднівського районного суду Житомирської області з позовом до відповідача про надання додаткового строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її брат ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживав в с. Подолянці Житомирського (до перейменування Чуднівського) району та був спадкоємцем майна їхньої з позивачем померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 матері ОСОБА_3 , 1922 року народження, після смерті якої успадкував та зареєстрував право власності на земельну ділянку площею 2,1003 га, кадастровий номер :01:000:0051, що знаходиться на території Кілківської сільської ради.

Оскільки родини та будь-яких інших спадкоємців у брата не було, після його смерті в серпні 2023 позивав звернулася до державного нотаріуса Чуднівської державної нотаріальної контори Житомирської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак нотаріусом їй було відмовлено у зв`язку зі спливом шестимісячного строку, визначеного законодавством.

Встановлений законом строк для прийняття спадщини закінчився 19.06.2023, проте в цей строк позивачка не зверталася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті брата, оскільки останній повідомили, що на час введеного воєнного стану в Україні строк для прийняття спадщини становить 1 рік. Крім того, відповідь від нотаріуса, датовану 31.08.2024, позивачка отримала в вересні 2024 року, так як вона була направлена на адресу місця реєстрації, за якою позивачка не проживає.

Посилаючись на те, що позивачем було пропущено строк для прийняття спадщини із поважних причин, ОСОБА_1 просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата, протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою суду від 03.02.2025 у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 04.03.2025 підготовче провадження у цивільній справі відкладено та витребувано від державного нотаріуса Чуднівської державної нотаріальної контори Житомирської області інформацію зі Спадкового реєстру щодо наявності або відсутності спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою суду від 10.04.2025 підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач свої вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду подав заяву про розгляд справи без участі представника Вільшанської сільської ради за наявними матеріалами справи.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши та давши належну оцінку зібраним по справі доказам, вислухавши пояснення представника позивача, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Чуднівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 22.06.2023, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.8)

Відповідно до копій свідоцтв про народження серії НОМЕР_2 та серії НОМЕР_3 , ОСОБА_1 є рідною сестрою покійного ОСОБА_2 (а.с.9).

Після смерті їх матері ОСОБА_3 , 1922 р.н., спадкоємцем майна померлої став ОСОБА_2 , який відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом виданого ОСОБА_4 , державним нотаріусом Чуднівської державної нотаріальної контори успадкував земельну ділянку площею 2, 1003 га, що розташована на території Кілківської сільської ради Чуднівського району Житомирської області, належну спадкодавиці на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №228143, яку в подальшому зареєстрував, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.10,11).

Відповідно до відповіді державного нотаріуса Назарця Д.В. Чуднівської державної нотаріальної контори Спічек Н.В., відмовлено у прийнятті заяви щодо видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , у зв`язку із пропуском встановленого законом строку (а.с.12).

Згідно з актом №354 від 18.09.2024 ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , однак, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.14).

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №80366250 спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась (а.с.44).

Аналізом наданих суду доказів підтверджуються родинні зв`язки позивача зі спадкодавцем.

Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно із частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За положеннями частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до постанови Верховного суду від 20.03.2024 у справі №545/1231/23, висловлено правову позицію, що оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, ОСОБА_1 посилалася на те, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини, який закінчився 19.06.2023, пропустила у зв`язку з невірною поінформованістю про строки прийняття спадщини, оскільки вважала, що на час введеного воєнного стану в Україні цей строк становить один рік, а тому з відповідною заявою для прийняття спадщини вона не звернулась з пропустом шестимісячного терміну.

Згідно з п. 3 постанови КМУ від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції чинній по 28.06.20022, було установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Водночас відповідні зміни щодо строків прийняття спадщини не були внесені до ЦК України, а відтак норми постанови КМУ від 28.02.2022 №164 не змінюють та не зупиняють визначених ст. 1270 ЦК України строків для прийняття спадщини.

Водночас норми вищевказаної постанови КМУ від 28.02.2022 №164 щодо зупинення перебігу строку для прийняття спадщини є такими, що вводять в оману спадкоємців, та у даному випадку, як стверджує позивач, зумовили пропуск нею строку для прийняття спадщини.

Таким чином, суперечності у нормах чинного законодавства щодо строків прийняття спадщини, які існували на початку вторгнення російської федерації до України та припали на період відкриття спадщини спадкодавцем у цій справі, зумовили невизначеність позивача щодо конкретних чітких термінів для прийняття спадщини. При цьому, суд наголошує, що Закон не повинен суперечити принципам верховенства права, має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях його застосування та наслідків дії норм. В протилежному випадку втручання держави у право власності особи не буде відповідати «справедливому балансу», який має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини, яка нестиме «індивідуальний і надмірний тягар».

Зважаючи на зазначені обставини справи, а також враховуючи те, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, враховуючи відсутність інших спадкоємців, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску ОСОБА_1 строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги останньої є обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 141, 247, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Вільшанської сільської ради Житомирського району Житомирської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (РНОКПП НОМЕР_4 ), додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , терміном 60 (шістдесят) днів з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Копію рішення надіслати сторонам.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ірина БІЛЕРА