Єдиний унікальний номер судової справи №150/20/24
УХВАЛА

21 травня 2025 року с. Мазурівка

Чернівецький районний суд Вінницької області

в складі: головуючої: судді Цимбалюк Л.П.

при секретарі: Савковій С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали цивільної справи за позовною заявою приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УНІКА» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ПАТ «СК «УНІКА» звернулося до суду із позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 335730,70 гривень шкоди, заподіяної внаслідок ДТП, 5035,96 гривень судового збору та 15000,00 гривень витрат на професійну правову допомогу. Свої вимоги мотивує тим, що 02.09.2023 року на автодорозі М-14-Одеса-Мелітополь-Новоазовськ сталась дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу «БМВ» державний номерний знак « НОМЕР_1 » під керуванням відповідача ОСОБА_1 , та транспортним засобом «Тойота» д.н.з. « НОМЕР_2 » під керуванням водія ОСОБА_2 , внаслідок чого було пошкоджено автомобіль «Тойота» державний номерний знак « НОМЕР_2 », що був застрахований ПрАТ «СК УНІКА» за договором добровільного страхування наземного транспорту №015127/4605/0000273. Постановою Комінтернівського районного суду від 12.12.2023 у справі №504/4112/23, відповідача було визнано винним у вчиненні ДТП. Оскільки 01.09.2022 року між приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «УНІКА» та ОСОБА_2 було укладено договір добровільного страхування транспортного засобу №015127/4605/0000273, відповідно до якого позивач взяв на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку із застрахованим автомобілем марки «Тойота» державний номерний знак « НОМЕР_2 », сплатити на користь страхувальника страхове відшкодування, відтак на підставі звернення страхувальника та складеного страхового акту, позивач 28.09.2023 року здійснив виплату страхового відшкодування у сумі 335730,70 гривень. Оскільки на момент настання ДТП цивільно-правова відповідальність відповідача не була застрахована, то в силу ст.993 ЦК України та ст.27 Закону України «Про страхування» до позивача перейшло право вимоги до відповідача про відшкодування завданої шкоди в порядку суброгації. За наведеного, просить позов задовольнити.

Відповідачем ОСОБА_1 до суду клопотання про призначення у справі судової авто товарознавчої (технічної) експертизи (а.с. 167-170). 24.04.2025 від відповідача надійшла заява ОСОБА_1 щодо уточнення до клопотання про призначення судово автотоварознавчої експертизи, та просить виключити з переліку питань, які поставлені в клопотання перед експертом питання Чи мав водій транспортного засобу «БМВ» державний номерний знак « НОМЕР_1 » та водій автомобіля марки «Тоуоtа Land Cruiser 200»державіний номерний знак « НОМЕР_2 », технічну можливість запобігти зіткненню?". Обгрунтовуючи такого роду уточнення щодо поставлених запитань, ОСОБА_1 посилається на те, що оскільки, судом його вже визнано винним у вчиненні ДТП, такого роду питання є недоречним, тому відпала необхідність у його вирішенні (а.с. 193-196).

Скориставшись своїм правом, передбаченим ч.3 ст.211 ЦПК України, ОСОБА_1 до суду подано клопотання розгляд справи у його відсутність та задоволення клопотання про призначення експертизи.

Позивачем ПАТ «СК «УНІКА» не забезпечено явку повноважного представника в судове засідання. Як вбачається із прохальної частини позовної заяви позивач просить розгляд справи проводити за відсутності представника, за наявними матеріалами справи. Через електронний кабінет підсистеми «Електронний суд» позивачем ПАТ «СК «УНІКА» скеровано заперечення проти клопотання ипро призначення судово автотоварознавчої (технічної) експертизи, в якому просить відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення визе зазначеної експертизи. Обгрунтовуючи свої заперечення проти заявленого ОСОБА_1 клопотання, ПАТ «СК «УНІКА» посилається на те, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконангня робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Позивач стверджує, що документи, надані ним на підтвердження розміру завданої шкоди та сплаченого страхового відшкодування, складено різними установами (експертною установою та ремонтним підприємством), які є незалежними одні від одної, хочі і містять фактично ідентичний розмір відновлювального ремонту транспортного засобу. Реальним же підтвердженням виплати суми страхового відшкодування страхувальнику є саме платіжне доручення, яким оплачена виставлена станцією технічного обслуговування сума вартості відновлювального ремонту транспортного засобу. Транспортний засіб «Тойота» д.н.з. « НОМЕР_2 » після ДТП був відремонтований, про що свідчить акт виконаних робіт.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи суд відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України не вбачає підстав для здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Перевіривши матеріали справи, суд, прийшов до висновку про доцільність та необхідність призначення у справі судової автотоварознавчої експертизи з наступних підстав.

Обгрунтовуючи своє клопотання щодо призначення у справі експертизи, ОСОБА_1 посилається на те, що згідно договору КАСКО №015127/4605/0000273/1, ОСОБА_2 , як особою яка має право на керування транспортним засобом на підставі наявного у нього посвідчення водія та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу згідно із пунктом 2.2Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року №1306, повідомлено страховика про настання страхового випадку.

Позивач надав ремонтну калькуляції № від 09.10.2023, з якої вбачається, що у автомобіля марки «Тоуоtа Land Cruiser 200» наявний ряд механічних пошкоджень внаслідок ДТП та вартість відновлювального ремонту автомобіля становить343589,15 гривень. Однак, відповідач ОСОБА_1 не погоджуюся із даною калькуляцією, оскільки вона проводилася без його участі і яким чином особи, які її проводили прийшли до беззаперечного висновку про те, що ряд механічних пошкоджень виникло внаслідок ДТП, оскільки, на думку відповідача в матеріалах справи відсутні будь - які належні докази того, що особи, які надавали ремонтну калькуляцію наділенні такими повноваженнями, відсутні сертифікати щодо їх діяльності, і взагалі чи мають право вони надавати висновки з приводу того, чи є пошкодження автомобіля марки «Тоуоtа Land Cruiser 200» саме в наслідок ДТП (тобто чи є вони експертами в цій галузі?) і чи не були ці пошкодження завдані раніше до ДТП , яке відбулося за участю ОСОБА_1 .

Також в матеріалах справи наявний страховий акт №7 від 27.09.2023, згідно якого АТ «СК «УНІКА» визнало ДТП, яка мала місце 02.09.2023 у с. Коблево, Миколаївської області за участю двох транспортних засобів один з яких застрахований, а саме «Тоуоtа Land Cruiser 200», страховим випадком і прийняло рішення про виплату ОСОБА_2 страхове відшкодування у розмірі 335730,70 грн. Із зазначеними обставинами ОСОБА_1 також не погоджуюся, оскільки страхова компанія, взяла до уваги спірний доказ суми завданої шкоди в наслідок ДТП.

Крім того, з платіжних доручень №114940 та №114946 від 28.09.2023 року вбачається, що АТ «Страхова компанія «УНІКА» перерахувало ТОВ «ВТП Інжпроект» загальне страхове відшкодування на суму в 335730,70 гривень, призначення платежу зазначається як страхове відшкодування за договором №015127/4605/0000273 від 01.09.2022. В даному випадку потерпілою стороною є ОСОБА_2 , а не ТОВ «ВТП Інжпроект», тому ОСОБА_1 вважає, що в даному випадку необхідно з`ясувати правомірність перерахування страхового відшкодування третій особі.

Заявлена позивачем до стягнення сума матеріального збитку в розумінні чинного законодавства є можливою вартістю відновлювального ремонту і слугує лише задля визначення вартості матеріального збитку, носить лише рекомендаційний характер для застосування її у формулі визначення вартості матеріального збитку і не є реальним збитком.

Абзацами 2. З п. 1.8. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена Наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998 (надалі - Інструкція) встановлено, що підставою для проведення експертного дослідження є договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовою заявою (листом) замовника (юридичної або фізичної особи), з обов`язковим зазначенням його реквізитів, з переліком питань, які підлягають розв`язанню, а також об`єктів, що надаються. Результати проведення експертиз та експертних досліджень викладаються у письмовому документі - висновку експерта.

Із системного аналізу п. 1.8. Інструкції, та процитованих вище п. п. 4.3., 1.3. Методики випливає, що у даній категорії справ висновок експертного транспортно товарознавчого дослідження є одним із належних та допустимих доказів, які можуть бути використані стороною процесу з метою підтвердження розміру матеріального збитку, завданого внаслідок пошкодження транспортного засобу.

Відповідач зауважує, що висновок експертного дослідження наданого позивачем не містить докладний опис проведених досліджень, зроблені за результатами таких досліджень висновки та обгрунтовані відповіді на поставлені перед експертом запитання.

Положеннями абзацу 2 ст.32 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» , який затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 визначено, що для застрахованого майна, подібного до майна, що продається (купується) на ринку, оцінка розміру ймовірного страхового відшкодування проводиться виходячи з характеристики майна на дату заподіяння збитків до настання страхового випадку шляхом розрахунку прямих збитків.

Дорожньо - транспортна пригода в даному випадку відбулась 02.09.2023, а огляд пошкодженого транспортного засобу за його участі не відбувся, що викликає сумніви належності пошкоджень автомобіля саме дорожньо - транспортній пригоді.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. (ч.1 ч.2 ст.102 Цивільного процесуального кодексу України).

У відповідності до п.п. 1.2.2., 1.2.4. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема: інженерно-технічна: інженерно-транспортна; дорожньо - технічна; будівельно-технічна; оціночно-будівельна; земельно-технічна; оціночно - земельна; товарознавча: машин, обладнання, сировини та споживчих товарів; транспортно- товарознавча; військового майна, техніки та озброєння.

Основними видами експертизи є, зокрема, транспортно-товарознавча експертиза, яка встановлює розмір вартості матеріальних збитків, заподіяних власнику або володільцю колісних транспортних засобів, їх складових унаслідок пошкодження останнього.

Відповідно до п.1.1. Розділу IV Науково - методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, до числа об`єктів товарознавчої експертизи належать: споживчі товари, обладнання та сировина. Об`єктами експертизи цього виду можуть бути й інші товари.. Згідно п.2.1. розділу IV в редакції Наказу Міністерства юстиції № 2770/5 від 05.08.2021, до числа основних завдань транспортно - товарознавчої експертизи належить визначення ринкової вартості колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), їх складових, а також розміру вартості матеріальних збитків, заподіяних власнику або володільцю колісних транспортних засобів, їх складових унаслідок пошкодження останнього. Перед транспортно- товарознавчою експертизою можуть ставитись також питання про складові основного завдання або споріднені з ним, якщо такі питання пов`язані з придбанням та експлуатацією колісних транспортних засобів.

Відповідно до п. 5.5. Методики проведення товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, (яка затверджена Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24.11.2003 №142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.07.2009 № 1335/5/1159 зареєстровано в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 р. за №1074/8395 Із змінами, внесеними згідно з Наказами Міністерства юстиції № 137/5/2732 від 08.12.2004 № 1335/5/1159 від 24.07.2009), під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах; перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання; установити пробіг за одометром; зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ; установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

Згідно із ст.55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно зі ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків... має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За вимогами ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За приписами положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно вимог ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Отримані докази, у тому числі пояснення сторін та висновки експертизи мають бути оцінені судом за правилами ст.89 ЦПК України.

Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється ст.ст.103-113 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу» від 25 лютого 1994 року №4038-XII та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. Також за змістом вказаних норм кожна сторона має право надавати суду докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються, обставин, для з`ясування яких необхідні спеціальні знання - висновки експертизи. У разі, якщо у сторони відсутня можливість самостійно надати висновок, відповідна сторона вправі заявити перед судом клопотання про призначення відповідної експертизи.

Зважаючи на викладене та враховуючи, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи та потребують спеціальних знань в галузі техніки, є необхідність у призначенні судової транспортно-товарознавчої експертизи з метою визначення дійсної ринкової вартості відновлювального ремонту транспортного засобу - автомобіля марки «Тоуоtа Land Cruiser 200» державний номерний знак « НОМЕР_2 », внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, що мала місце 02.09.2023 на автодорозі М-14-Одеса-Мелітополь-Новоазовськ, станом та в цінах на момент скоєння дорожньо-транспортної пригоди з урахуванням характеру та обсягу механічних пошкоджень, що безпосередньо відносить до предмета доказування в частині визначення розміру заподіяної майнової шкоди власнику транспортного засобу внаслідок його пошкодження після дорожньо-транспортної пригоди.

Згідно з ч.1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ч.ч. 4,5 ст. 103 ЦПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом; учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта; у разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

Статтею 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Враховуючи наведені норми законодавства, суд приходить до висновку про покладення витрат за проведення експертизи на відповідача ОСОБА_1 , за клопотанням якого вона і призначається.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 252 цього Кодексу, - на час проведення експертизи.

Оскільки проведення даної експертизи потребує значного часу та висновок експерта має бути наданий суду до початку розгляду справи по суті, а висновок експерта матиме суттєве значення для подальшого розгляду справи, у відповідності до ст.252, 253 ЦПК України, суд приходить до висновку про необхідність зупинення провадження по справі на час проведення експертизи, оскільки до отримання висновку експерта подальший розгляд справи неможливий.

Керуючись ст., ст.103, 104, 109, 252 ч.1 п.5, 253, 254 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення судової автотоварознавчої (технічної) експертизи задоволити.

Призначити по цивільній справі №150/20/24 за позовною заявою приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УНІКА» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, судово автотоварознавчу (технічну) експертизу, проведення якої доручити судовим експертам Вінницького відділення Київського науково дослідного інституту судових експертиз (Вінниця, вул. Батозька, 1).

При призначенні судово автотоварознавчої (технічної) експертизи на вирішення експерта поставити наступні запитання:

- яка дійсна ринкова вартість відновлювального ремонту транспортного засобу - автомобіля марки «Тоуоtа Land Cruiser 200» державний номерний знак « НОМЕР_2 », внаслідок дорожньо- транспортної пригоди, що мала місце 02.09.2023 на автодорозі М-14-Одеса-Мелітополь- Новоазовськ, станом та в цінах на момент скоєння дорожньо-транспортної пригоди з урахуванням характеру та обсягу механічних пошкоджень?;

- Чи відповідають виконані ремонтно-відновлювальні роботи нормативним вимогам?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність згідно із ст.384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок або відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Витрати за проведення експертизи покласти на відповідача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Копію ухвали по набранню нею чинності та матеріали цивільної справи №150/20/24 направити до Вінницького відділення Київського науково - дослідного інституту судових експертиз (м. Вінниця, вул. Батозька, 1) для виконання.

Роз`яснити заявнику положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі: - у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

На час проведення експертизи провадження в справі зупинити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду в частині зупинення провадження в справі.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

СУДДЯ: Л.П. ЦИМБАЛЮК