Справа № 303/3871/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 року м.Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Курах Л.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , інтереси якого представляє ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , виконавчий комітет Мукачівської міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки і призначення опікуна,-

в с т а н о в и в:

26.05.2025 року до Мукачівського міськрайонного суду надійшла заява ОСОБА_1 , інтереси якого представляє ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , виконавчий комітет Мукачівської міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки і призначення опікуна.

В обґрунтування такої заяви посилалась на те, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка є тіткою заявника, виявляє ознаки психічного розладу, не може повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Заявник ОСОБА_1 проживає з ОСОБА_3 та здійснює за нею догляд. Інших осіб, крім заявника, які б могли здійснювати опіку над ОСОБА_3 немає. Оскільки її мати ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та батько ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Її сестри ОСОБА_7 та ОСОБА_8 проживають за кордоном. У зв`язку з вказаним, ОСОБА_1 змушений звернутись із вказаною заявою до суду для визнання ОСОБА_3 недієздатною та призначення їй опікуна.

Ознайомившись із матеріалами заяви, приходжу до наступних висновків.

Відповідно частини 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 44 ЦПК України вказує, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до статті 55 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Згідно зі ст. 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частина 3 статті 294 ЦПК України передбачає, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до частини четвертої та п`ятої статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Згідно з частиною третьою статті 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 Сімейного кодексу України (далі - СК України).

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб, сімейні особи між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі.

Відповідно до частини четвертої статті 2 СК України не регулює сімейні відносини між тіткою, дядьком та племінниками, а також між іншими родичами за походженням.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну "член сім`ї" членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 31 березня 2020 року у справі № 205/4245/17 (провадження № 61-17628св19).

Звертаючись до суду із даною заявою ОСОБА_1 зазначив, що ОСОБА_3 , яку він просить визнати недієздатною та призначити його опікуном, являється його тіткою, а тому не є членом сім`ї та близьким родичем ОСОБА_3 ..

Посилання ОСОБА_1 на неможливість інших осіб, ніж він, бути опікунами фізичної особи ОСОБА_3 , суд відхиляє, оскільки орган опіки та піклування вправі звернутися в інтересах ОСОБА_3 та визначити останній опікуна, зокрема і ОСОБА_1 , після з`ясування всіх обставин та долучення акту про умови проживання останньої в колі певної родини однією сім`єю із долученням довідки про склад сім`ї та зареєстрованих осіб.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 25 лютого 2025 року у справі № 459/1313/24 (провадження № 61-16430св24).

Згідно із п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано;

Враховуючи викладене, заявник не має процесуальної дієздатності для звернення до суду із заявою про визнання недієздатною ОСОБА_3 та призначення його опікуном. За таких обставин, подана заява підлягає поверненню заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, 260, 353 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 , інтереси якого представляє ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , виконавчий комітет Мукачівської міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки і призначення опікуна - повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Л.В.Курах