ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4763/25 Справа № 209/7103/24 Суддя у 1-й інстанції - Левицька Н. В. Суддя у 2-й інстанції - Халаджи О. В.
УХВАЛА

26 травня 2025 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Халаджи О.В. розглянувши клопотання представника Кредитної спілки «Християнська Фортеця» - Литвин-Олійник Анни Олегівни про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами суду за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 19 лютого 2025 року у цивільній справі за позовом Кредитної спілки «Християнська Фортеця» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитним договором та сплату відсотків за прострочення грошового зобов`язання.

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 19 лютого 2025 року позовні вимоги Кредитної спілки «Християнська Фортеця» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитним договором та сплату відсотків за прострочення грошового зобов`язання задоволено.

Із вказаним рішенням суду не погодилась ОСОБА_1 , та подала апеляційну скаргу до апеляційного суду.

Ухвалами Дніпровського апеляційного суду від 27 березня 2025 року було відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду на 28 травня 2025 року на 09 годину 05 хвилин.

7 травня 2025 року до апеляційного суду надійшло клопотання від Литвин-Олійник А.О в якості представника КС «Християнська Фортеця» про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. На підтвердження повноважень надано довіреність від 26.02.2025 року.

23 травня 2025 року надійшло клопотання про відкладення розгляду справи

Разом з тим клопотання слід повернути заявнику без розгляду, з огляду на таке.

Згідно з частиною третьою статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч.2 ст. 212 ЦПК України учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання чи заперечення визначені у статті 183 ЦПК України.

Письмова заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (абзац перший частини другої статті 183 ЦПК України).

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України). Процесуальний закон допускає також виняткові випадки, за яких статус адвоката для представника не є обов`язковим, про що зазначено в частині другій статті 60 ЦПК України: "Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу".

Відповідно до вимоги частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, зважаючи на ціну позову дана справа не відноситься до категорії малозначних, відповідно до вимог п.1 ч.6 ст. 19 ЦПК України, не визнавалась ця справа малозначною і судом (п.2 .6 ст. 19 ЦПК України).

Підписання та/або подання заяви, скарги, клопотанням є процесуальними формами реалізації повноважень із представництва, яке має здійснюватися адвокатами.

Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи (пункт 1 частини першої статті 62 ЦПК).

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності) (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 серпня 2023 року у справі №740/2873/22 (провадження №61-8685св23).

У пунктах 18, 20, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі №303/4297/20 (провадження №14-105цс21), вказано, що «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Інакше кажучи, процесуальні закони визначили, що представники сторін, третіх осіб, а також осіб, які за законом мають право звертатися до суду в інтересах інших, можуть діяти у судовому процесі або за правилами самопредставництва, або як власне представники. Останніми можуть бути: адвокати, законні представники, а у випадках, визначених у процесуальних законах, зокрема у малозначних справах, справах незначної складності, - інші особи (стаття 60 ЦПК України, стаття 58 ГПК України, стаття 57 КАС України). Повноваження саме цих представників підтверджують документи, визначені у частинах першій і четвертій статті 62 ЦПК України, частинах першій і четвертій статті 60 ГПК України, частинах першій і четвертій статті 59 КАС України. Тому неприйнятним є аргумент підписанта про те, що для самопредставництва юридичної особи достатньо виданої нею на ім`я одного з працівників довіреності.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

За клопотання та доданої до нього довіреності Литвин-Олійник А.О.. не є керівником КС «Християнська Фортеця».У такому разі її повноваження діяти від імені КС «Християнська Фортеця» у порядку самопредставництва можуть випливати виключно із закону,статуту,положення,трудового договору(контракту). У суду відсутня інформація про те, що Литвин-Олійник А.О. має право діяти у порядку самопредставництва КС «Християнська Фортеця» на підставі саме вказаних актів.

Визначених відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК документів, які можуть підтвердити повноваження діяти від імені КС «Християнська Фортеця» за правилами самопредставництва, Литвин-Олійник А.О. не надано. Входження до кола власне трудових обов`язків Литвин-Олійник А.О. здійснення самопредставництва КС «Християнська Фортеця» не підтверджено. В матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження того,що Литвин-Олійник А.О. є адвокатом та має право на зайняття адвокатською діяльністю. В Єдиному державному реєстрі адвокатів також відсутні такі відомості.

Таким чином, у Литвин-Олійник А.О. відсутні повноваження на представлення інтересів КС «Християнська Фортеця» в Дніпровському апеляційному суді в розумінні частини другої статті 60 ЦПК України.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (абзац перший частини четвертої статті 183 ЦПК України).

Враховуючи викладене, наявні підстави для повернення заявнику без розгляду клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Керуючись статтями 19,58,60,212 ЦПК України, апеляційний суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції та про відкладення розгляду справи повернути заявнику без розгляду.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Халаджи