РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира у складі:

головуючого судді Зосименка О.М.,

секретаря с/з Стелюти М.С.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі цивільну справу за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області до Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Житомирської обласної ради, третя особа без самостійних вимог - ОСОБА_1 , про скасування акту спеціального розслідування нещасного випадку,

встановив:

У жовтні 2024р. Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області звернувся до суду з позовом до Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Житомирської обласної ради, третя особа без самостійних вимог ОСОБА_1 в якому просило визнати протиправним та скасувати акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що сталося 02.04.2024 року о 19 год. 14 хв. з водієм 1-го класу санітарного автомобіля Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Житомирської обласної ради ОСОБА_1 за формою Н-1/П від 17.09.2024 року, затвердженого в.о. директора Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Житомирської обласної ради.

В обґрунтування позову позивач вказав, що 02.04.2024 року о 19 год. 14 хв. водій автомобіля «швидка допомога» відділення пункту смт Ірщанськ Центральної станції екстреної медичної допомоги ОСОБА_1 перебуваючи на зміні втратив свідомість за кермом під час руху автотранспортного засобу що призвело до ДТП. КНП «ЦЕМД та МК» ЖОР, у відповідності до Порядку № 337, видано наказ від 03.04.2024 «Про створення комісії для розслідування нещасного випадку, який відбувся з водієм ВППББ ЕМД смт Хорощів ЦС ЕМД Сивком П.З.». Згідно Акту розслідування від 17.09.2024 даний нещасний випадок визнано таким, що пов`язано з виробництвом.

У пункті 5 Акту «Вид події та причини настання нещасного випадку професійного захворювання (отруєння), аварії, шкідливі або небезпечні виробничі фактори», а саме у графі «Причина основна» зазначено код 43 інші причини. У тексті акту не вказано, яка саме подія або небезпечний фактор, на думку комісії, призвела до втрати потерпілим працездатності. Єдиною причиною втрати непрацездатності згідно матеріалів розслідування є стан здоров`я потерпілого. Віднесення причини нещасного випадку до коду 43 жодним чином не обґрунтовано, і в чому полягають інші причини з тексту акта не зрозуміло, що свідчить про те, що члени комісії, під час прийняття рішення не визначили у зв`язку з чим вони вважають випадок пов`язаний з виробництвом. Крім того, в матеріалах розслідування відсутній медичний висновок про зв`язок втрати професійної працездатності потерпілим з впливом шкідливих небезпечних факторів виробничого середовища. З огляду на це основною причиною нещасного випадку є незадовільні фізичні дані або стан здоров`я, код причини 31.

Матеріалами розслідування не доведено, що нещасний випадок пов`язаний з виробництвом, оскільки на погіршення стану здоров`я потерпілого не впливали шкідливі та небезпечні фактори виробничого середовища,важкість та напруження трудового процесу, що також не знайшло своє підтвердження у відповіді на запит КП лікарня №2 від 02.09.2024 № 2143. Комісією неправильно оцінені та встановлені фактичні обставини нещасного випадку, у зв`язку з чим акт розслідування складений необґрунтовано (безпідставно), з порушення вимог Порядку № 337 та підлягає скасуванню.

У відзиві на позовну заяву відповідач заперечив щодо позовних вимог, зазначивши, що у пункті 53 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних з захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.4.2019 року № 337 визначено перелік підстав, за наявності яких нещасний випадок визнається таким, що не пов`язаний з виробництвом. Таких обставин не встановлено.

У пункті 52 Порядку № 337 встановлено обставини, за яких нещасний випадок визнається пов`язаними з виробництвом, - перебування потерпілого на робочому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків, раптове погіршення стану здоров`я потерпілого, тому за наявності таких підстав комісія може визнати нещасний випадок таким, що пов`язаний з виробництвом.

Комісією не встановлено наявності впливу на ОСОБА_1 шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, а тому підстав для отримання медичного висновку про який вказує позивач, у комісії не було, тому вірно зазначено код 43 інші причини.

В останнє судове засідання представники сторін не з`явилися, подали заяви про розгляд справим у їх відсутність. Заслухавши представників сторін у попередніх засіданнях, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено та не заперечувалось сторонами у справі, що 02.04.2024 року о 19 год. 14 хв. водій автомобіля «Швидка допомога» відділення пункту смт Ірщанськ Центральної станції екстреної медичної допомоги ОСОБА_1 перебуваючи на зміні втратив свідомість за кермом під час руху автотранспортного засобу що призвело до ДТП за адресою: АДРЕСА_1 .

Підпунктом 5 п. 1 ст. 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю працівника або настала його смерть.

Процедура проведення розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь) затверджена Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337(далі - Порядок № 337).

Відповідно до п. 3 Порядку, нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо.

Обставинами, за яких нещасний випадок визнається пов`язаним з виробництвом, є зокрема перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час. (пункт 52 Порядку).

Пунктом 9 Порядку передбачено, що розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу.

У разі встановлення факту нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) рішенням суду розслідування проводиться незалежно від дати їх настання.

На підставі п. 10 Порядку спеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки; випадки смерті працівників під час виконання ними трудових (посадових) обов`язків; гострі професійні захворювання (отруєння), що призвели до тяжких чи смертельних наслідків; нещасні випадки, факт настання яких встановлено у судовому порядку, а підприємство (установа, організація), на якому вони сталися, ліквідовано без правонаступника, тощо;

Отже, до компетенції суду належить встановлення факту нещасного випадку на виробництві, а визнання такого нещасного випадку, пов`язаним з виробництвом чи не пов`язаного з виробництвом належить до повноважень спеціальної комісії з розслідування такого нещасного випадку, яка створюється після визнання факту настання нещасного випадку на виробництві органом, на який згідно Порядку покладений такий обов`язок.

Дана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18 січня 2023 року у справі № 742/1433/21від у справі № 742/1433/21, зокрема, що суд не може перебирати на себе функції уповноваженої спеціальної комісії і робити висновки про те, чи відноситься випадок до такого, що пов`язаний з виробництвом.

КНП «ЦЕМД та МК» ЖОР, у відповідності до Порядку № 337, видано наказ від 03.04.2024 «Про створення комісії для розслідування нещасного випадку, який відбувся з водієм ВППББ ЕМД смт Хорощів ЦС ЕМД Сивком П.З.».

Згідно Акту розслідування від 17.09.2024 у пункті 5 Акту «Вид події та причини настання нещасного випадку професійного захворювання (отруєння), аварії, шкідливі або небезпечні виробничі фактори», вид події погіршення стану здоров`я (22), причина інші причини (43). (а.с.16). В акті розслідування нещасного випадку від 17.09.2024 року зазначено, що нещасний випадок стався з водієм ОСОБА_1 під час виконання трудових відносин, а саме під час руху по АДРЕСА_1 до пункту постійного базування бригад ЕМД.

Таким чином, встановивши, що настання нещасного випадку встановлено спеціально створеною комісією для розслідування нещасного випадку, який відбувся з водієм ОСОБА_1 , та віднесення такого нещасного випадку до такого, що пов`язаний з виробництвом або ні, належить виключно до компетенції спеціальної комісії, а не суду, який згідно п.п. 9, 10 Порядку встановлює сам факт нещасного випадку на виробництві, а не його пов`язаність з виробництвом, суд дійшов висновку про відмову у позові.

Керуючись ст. 259 ЦПК України, суд

ухвалив:

в задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд міста Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Зосименко