У Х В А Л А

16 травня 2025 року м. Київ

Справа № 761/48324/19

Апеляційне провадження №22-ц/824/10924/2025

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Соколової В.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва, ухваленого під головуванням судді Фролової І.В. 20 лютого 2025 року у м. Києві, повний текст рішення складений 23 березня 2025 року, у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бережна Тетяна Леонідівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ротач Ірина Іванівна про визнання заповіту недійсним ,

В С Т А Н О В И В

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 20 лютого 2025 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бережна Тетяна Леонідівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ротач Ірина Іванівна про визнання заповіту недійсним - задоволено.

Не погодилася із рішенням суду відповідач ОСОБА_1 , 24 квітня 2025 року нею до Київського апеляційного суду подано апеляційну скаргу.

Запитом Київського апеляційного суду від 29 квітня 2025 року витребувано з Шевченківського районного суду м. Києва справу №761/48324/19, яка надійшла до апеляційного суду 12 травня 2025 року.

В апеляційній скарзі відповідач просить про поновлення строку на апеляційне оскарження. Вказує, що судове рішення від 20 лютого 2025 було постановлене у її відсутність, копію повного тексту рішення вона отримала 28 березня 2025 року наручно, що підтверджується розпискою про вручення в матеріалах справи, у зв`язку з чим просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Виходячи з принципу доступу до правосуддя та положень ч.1 ст. 127, ч. 2 ст. 354 ЦПК України, суддя вважає за доцільне задовольнити клопотання та поновити строк на апеляційне оскарження

В апеляційній скарзі відповідач просить про звільнення сплати судового збору. Вказує, що перебуває у скрутному матеріальному становищі, є пенсіонером за віком і розмір пенсії складає 3038, 00 грн, а сума судового збору є для нею непомірною. НА підтвердження свого скрутного матеріального стану надає довідку з Управління Пенсійного Фонду України в місті Києві, згідно якої за період з лютого 2025 року по квітень 2025 року їй було виплачено пенсію на загальну суму 7730, 46 грн. На підставі ст. 136 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» просить звільнити її від сплату судового збору.

Проте, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу, суддя вважає, що вказане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а з підстав, визначених частиною 1 цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За змістом положень ст. 8 вказаного Закону питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обгрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Верховний Суд у постанові від 26 березня 2018 року у справі 910/17455/17 дійшов висновку, що єдиною підставою для вчинення судом дій, що передбачені ст. 8 Закону України "Про судовий збір", є врахування судом майнового стану сторін. При цьому, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком, а обґрунтування пов`язаних з цим обставин та подання доказів, які свідчать про неможливість або ускладнення в здійснення оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на зацікавлену особу.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан заявника для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

До клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги відповідачем було долучено довідку з Управління Пенсійного Фонду України в місті Києві, згідно якої за період з лютого 2025 року по квітень 2025 року їй було виплачено пенсію на загальну суму 7730, 46 грн. Разом з тим, цього документу є недостатньо для суду апеляційної інстанції щодо встановлення реального майнового стану відповідача. Відповідачем не було надано суду апеляційної інстанції, зокрема: довідок з органу соціального захисту, про склад сім`ї, про доходи чи про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів або депозитів, документи про відсутність придбання рухомого чи нерухомого майна тощо, що перешкоджає виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором.

Апеляційний суд вважає, що відповідачем не було надано доказів на підтвердження її скрутного матеріального стану і неможливості сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

За таких обставин клопотання відповідача про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає, у зв`язку з цим апеляційне провадження у справі не може бути відкрито, так як апеляційна скарга не сплачена судовим збором.

Пунктом 2 ч.1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Відповідно до п. 6) ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні вказаної позовної заяви до суду першої інстанції, становив 768, 40 грн. Таким чином, відповідачу необхідно сплатити суму судового збору в розмірі - 1152,60 грн (768, 40 *150%) на розрахунковий рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Оригінал квитанції про сплату судового збору необхідно надати до Київського апеляційного суду.

Згідно з п. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Керуючись ст. 185, 354, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 лютого 2025 року.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення сплати судового збору - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 лютого 2025 року - залишити без руху.

Надати особі, яка подала апеляційну скаргу строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Соколова В.В.