Справа № 636/4602/20
УХВАЛА

"20" травня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: судді Губської Я.В., при секретарі Веремійчик Р.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) про стягнення суми боргу за договором позики, визнання недійсним договору купівлі продажу, визнання недійсним договору про встановлення довірчої власності, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) про визнання договору купівлі продажу недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває вищезазначена цивільна справа про стягнення суми боргу за договором позики, визнання недійсним договору купівлі продажу, визнання недійсним договору про встановлення довірчої власності, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (за основним позовом) та про визнання договору купівлі продажу недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння (за зустрічним позовом).

28.11.2022 підготовче провадження у справі закінчено, справу призначено до розгляду по суті в судове засідання.

04.03.2025 року відповідачем за первісним позовом ОСОБА_2 на адресу суду повторно подано клопотання про призначення почеркознавчої експертизи з приводу належності підпису ОСОБА_5 у довіреності від 22.12.2020 та витребування для проведення експертизи оригіналу довіреності та про повернення до стадії підготовчого провадження.

В судове засідання учасники судового розгляду не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, заяв про відкладення не подавали, у зв*язку з розумністю строків розгляду даної справи та за відсутності інших клопотань суд вважає за необхідне розглянути дане клопотання.

Згідно вимог ст.43 ЦПК України позивач та відповідач зобов`язані добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності є складовою частиною конституційного принципу верховенства права.

Враховуючи, строки розгляду даної справи, враховуючи що клопотання про повернення до підготовчого засідання подано необґрунтовано, а про призначення експертизи - повторно, суд вважає за необхідне їх розглянути за відсутності сторін, оскільки подальший не розгляд справи порушує права учасників щодо розумності строків розгляду справи.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Ефективність судового захисту залежить не тільки від досконалості процедури розгляду судами справ, а й від поведінки осіб, які беруть участь у справі, сумлінного здійснення ними своїх процесуальних прав і обов`язків.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України неприпустимість зловживання процесуальними правами визнана однією з засад (принципів) цивільного судочинства. Роль суду у реалізації принципу змагальності сторін полягає, зокрема, у запобіганні зловживанню учасниками судового процесу їх правами.

Добросовісне здійснення цивільних процесуальних прав потребує від осіб, котрі беруть участь у справі, такої реалізації прав, яка відповідала б їхньому призначенню та здійснювалась у спосіб, визначений цивільним процесуальним законом, не завдавала б шкоди правам інших учасників цивільного процесу.

Критеріями добросовісної поведінки учасників процесуальних правовідносин є здійснення прав і обов`язків у відповідності до норм процесуального законодавства; усвідомлення сутності процесуальних правовідносин як відносин, що виникли з метою здійснення правосуддя у цивільній справі; відмова від реалізації своїх процесуальних прав та обов`язків з метою зловживання ними.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Завдання правильного і своєчасного розгляду і вирішення цивільної справи ставиться перед органом судової влади, а не перед сторонами процесу проте жодною мірою не виправдовує поведінку осіб, що беруть участь у справі, направлене на те, що умисне зловживанням правами перешкоджає досягненню органом судової влади вказаних завдань.

Положеннями ст.189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

У ході підготовчого провадження та під час проведення підготовчого засідання судом проведено необхідні підготовчі дії, вирішено клопотання сторін та закрито підготовчий розгляд.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів з цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (ч. 1 ст. 104 ЦПК України).

Пунктом 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 № 5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» визначено: за заявою осіб, які приймають участь у розгляді справи, суд призначає судову експертизу, якщо необхідність її проведення обумовлена обставинами справи і поданими сторонами доказами (тобто, при наявності належного обґрунтування підстав для проведення судової експертизи).

Висновок судового експерта та інформація, яка міститься у ньому, не має для суду наперед встановленого значення, а є лише одним із доказів, які суд досліджує, надає оцінку за внутрішнім переконанням та враховує при вирішенні справи. Результат оцінки судом висновку судового експерта відображається у рішенні, в якому наводяться мотиви його прийняття або відмови у прийнятті.

Згідно ст.105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін,якщо у справі необхідно встановити: характері ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Дослідивши заяву ОСОБА_2 підстав для обов`язкового призначення експертизи згідно вимог ст. 105 ЦПК України судом не вбачається.

Також суд зазначає, що клопотання ОСОБА_2 заявлено після закриття підготовчого провадження у справі, без будь-якого пояснення пропуску процесуального строку, клопотання щодо його поновлення, а також обґрунтування необхідності призначення експертизи, крім бажання відповідача.

Аналогічне клопотання подавалось представником ОСОБА_2 та ухвалою від 27.11.2024 року відмовлено у його задоволенні.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вимоги частини п`ятої зазначеної статті зобов`язують суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною другою статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Враховуючи наведені обставини, стадію судового розгляду, предмет та підстави позову, відсутність обґрунтованих підстав для призначення експертизи та витребування для цього оригіналу довіреності, наявності в матеріалах справи заяв померлого ОСОБА_5 щодо обставин підписання документів, в тому числі і довіреності, суд приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_2 за про призначення почеркознавчої експертизи та витребування документів є необґрунтованим та безпідставним і таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 49,12, 78, 102-105, 174, 260-261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження та призначення почеркознавчої експертизи та витребування документів по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) про стягнення суми боргу за договором позики, визнання недійсним договору купівлі продажу, визнання недійсним договору про встановлення довірчої власності, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) про визнання договору купівлі продажу недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя :