Справа № 452/1820/24
Провадження № 2-з/452/6/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2025 року м. Самбір

Самбірський міськрайонний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Бікезіної О.В.,

за участю секретаря судового засідання Страхоцької Т.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу заяву ОСОБА_1 , подану його представником адвокатом Манукян М.А., про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа орган опіки та піклування Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради, про встановлення факту,

В С Т А Н О В И Л А:

В провадженні Самбірського міськрайонного суду Львівської області перебуває цивільна справа № 452/1820/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа орган опіки та піклування Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради, про встановлення факту самостійного виховання та утримання батьком ОСОБА_1 малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник позивача адвокат Манукян М.А. 07.05.2025 року звернулася до суду з заявою в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову в даній цивільній справі, в якій просить вжити заходів забезпечення позову шляхом відтермінування призову під час можливої мобілізації ОСОБА_1 та зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 та інші РТЦК та СП на території України не вчиняти жодних дій щодо призову на військову службу під час мобілізації ОСОБА_1 до набрання законної сили судового рішення у справі № 452/1820/24. Зазначає, що підставою для подання цього клопотання є оформлення відстрочки позивачу від призову під час мобілізації з метою забезпечення малолітньої дитини повноцінним вихованням зі сторони батька та уникнення позбавлення малолітньої дитини батьківського піклування через можливу мобілізацію, враховуючи що мати дитини постійно проживає за межами України, а дитина на підставі судового рішення проживає з ним.

Дана заява отримана суддею 19.05.2025 року.

У відповідності до ч. 1 ст. 153 ЦПК України в судове засідання сторони не викликались.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд дійшов до такого.

Відповідно до частини першої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з частиною другою статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Згідно з правовим висновком, який міститься в постанові Верховного Суду від 24 липня 2024 року у справі № 567/459/23 метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу. Суди повинні враховувати інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18 вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

При дослідженні заяви про забезпечення позову та доданих до неї доказів судом встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа орган опіки та піклування Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради, про встановлення факту самостійного виховання та утримання ним, як батьком, малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 02.12.2024 року відкрито провадження у справі № 452/1820/24.

Оскільки відповідачка є громадянкою та проживає в Республіці Молдова, ухвалою суду від 02.12.2024 року доручено компетентному суду (органу) Республіки Молдова відповідно до Договору між Україною та Республікою Молдова про правову допомогу та правові відносини у цивільних та кримінальних справах, вручити відповідачці ОСОБА_2 , відповідні процесуальні документи та виклик (повідомлення) про день підготовчого засідання, а також з`ясувати певні питання, зазначені в ухвалі щодо розгляду справи.

До теперішнього часу відповіді від іноземного суду на зазначене судове доручення до Самбірського міськрайонного суду Львівської області не надходило.

ОСОБА_1 перебуває на обліку у ІНФОРМАЦІЯ_2 як військовозобов`язаний.

Згідно п. 4) ч. 1 статті 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані жінки та чоловіки, які мають дитину (дітей) віком до 18 років, якщо другий з батьків такої дитини (дітей) помер, позбавлений батьківських прав, визнаний зниклим безвісти або безвісно відсутнім, оголошений померлим, відбуває покарання у місцях позбавлення волі, а також коли особа самостійно виховує та утримує дитину за рішенням суду або запис про батька такої дитини в Книзі реєстрації народжень здійснений на підставі частини першої статті 135 Сімейного кодексу України.

Особливості надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період військовозобов`язаним, які перебувають на військовому обліку визначаються Порядком проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 року № 560.

Заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову (аналогічний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 18.02.2022 року у справі № 910/12404/21).

Отже, заборона вчиняти певні дії застосовується, якщо потрібно обмежити право відповідача чи будь-якої іншої особи вчиняти певні фактичні чи юридичні дії, що стосуються предмету спору.

В справі № 452/1820/24 суд не наділений повноваженнями вирішувати питання «відтермінування призову під час можливої мобілізації ОСОБА_1 », оскільки це є дискреційні повноваження комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 , де перебуває на обліку позивач.

Суд вважає, що заходи забезпечення позову про які просить представник позивача не пов`язані з предметом спору в даній справі, виходять за межі позовних вимог та взагалі компетенції суду цивільної юрисдикції, впливають на права та інтереси осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 4, 10, 149-153, 157, 258-261 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , поданої його представником адвокатом Манукян М.А., про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа орган опіки та піклування Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради, про встановлення факту - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Суддя