Справа №345/1917/25
Провадження № 2/345/1029/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.05.2025 р. м.Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області

в складі головуючого судді Сухарник І.І.

з участю секретаря судового засідання Рибчук Ю.М.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Новицької сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

Позивачка звернулася до суду з вищезазначеним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , яка постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 на праві приватної власності належала земельна ділянка відповідно до Державного акту на землю серія І-ІФ № 007229.

08.11.2005 ОСОБА_2 було складено заповіт, відповідно до якого всі належні їй майнові права та майно заповіла ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак їй було відмовлено у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Позивачка зазначає, що пропустила строк з поважних причин, оскільки після смерті матері в її будинку ніхто не проживав, тому їй не було відомо про наявність державного акту на право власності на земельну ділянку. У березні 2025 року їй зателефонувала працівник ТОВ «Прикарпатагро» і повідомила про те, що у ОСОБА_2 у власності була земельна ділянка (пай), яку вони орендують, і порекомендувала переоформити її. Після цього ОСОБА_1 виявила в будинку своєї матері папку з документами, а саме державний акт на право власності на земельну ділянку. Позивачка зразу звернулася до нотаріуса.

У зв`язку з цим, ОСОБА_1 просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

У підготовче судове засідання позивач не з`явилася, однак подала суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги підтримує повністю та просить задовольнити (а.с.28).

Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, однак подав суду заяву, в якій просив розгляд справи провести у відсутності сторони відповідача. Зазначив, що відповідач не заперечує щодо задоволення позову (а.с.25-26).

Згідно абз.3 п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, приходить до наступних висновків.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7, 12, 18).

ОСОБА_2 постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.10).

08.11.2005 ОСОБА_2 було складено заповіт, відповідно до якого всі належні їй майнові права та майно заповіла ОСОБА_1 (а.с.9, 11).

Позивачка ОСОБА_1 є дочкою померлої ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвами про народження та укладення шлюбу (а.с.19, 20).

Відповідно до Державного акту на землю серія І-ІФ № 007229 від 16.11.1999, ОСОБА_2 на праві приватної власності належала земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 0,60 га, на території с. Бережниця (а.с.17).

17.03.2025 ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті матері, однак 10.04.2025 їй було відмовлено у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.5, 6).

Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.ст. 1217, 1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкодавець ОСОБА_2 за життя зробила розпорядження щодо майна, належного їй на праві приватної власності, у вигляді заповіту.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У відповідності до ст. ст. 1269,1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав спільно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шести місяців з часу відкриття спадщини.

За змістом ст. 1272 ЦК України, за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини; за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови "Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30 травня 2008 року роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки після смерті спадкодавиці в її будинку ніхто не проживав, тому позивачці не було відомо про наявність державного акту на право власності на земельну ділянку. Тільки березні 2025 року ОСОБА_1 виявила в будинку своєї матері папку з документами, а саме державний акт на право власності на земельну ділянку.

Суд також враховує, що відповідачем позов визнано, заперечення щодо задоволення позову відсутні.

У зв`язку з цим суд вважає, що позивачці ОСОБА_1 слід визначити додатковий строк три місяці, який обчислювати з моменту набрання рішенням законної сили, що буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини.

На підставі наведеного та керуючись ст. 200, 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Івано-Франківського апеляційного суду в тридцятиденний строк з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий