Провадження 2-з/201/51/2025
УХВАЛА

про відмову в призначенні експертизи

23 травня 2025 року Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого - судді Покопцевої Д.О.,

секретаря Тоцької Л.В.,

за участю адвокатів Тропіної О.М., Юрченка М.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Дніпрі клопотання представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Тропіної Олени Миколаївни - про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи,

ВСТАНОВИВ:

04.03.2025р. представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Тропіна О.М. через підсистему «Електронний суд» подала клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи (т.4, а.с.24-26).

Клопотання мотивоване тим, що існує реальна ймовірність того, що складення оспорюваного заповіту від 16.11.2021р, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Занько Едуардом Петровичем, зареєстрований в реєстрі за №1488, складений на момент коли ОСОБА_2 не могла усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Вона не могла адекватно оцінити наслідки своїх дій, а також не могла зрозуміти, що вона робить. А отже відповідно до ст. 225 ЦК України заповіт від 16.11.2021 року, який посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Занько Едуардом Петровичем, зареєстрований в реєстрі за №1488, якщо і був підписаний ОСОБА_2 то вважається недійсним з огляду на те, що ОСОБА_2 на момент його складання не усвідомлювала значення своїх дій та не могла ними керувати.

Тому просить призначити у справі посмертну судово-психіатричну експертизу та поставити на розгляд експерта наступні питання:

1. Чи страждала ОСОБА_2 на будь-який психічний розлад на момент складання заповіту від 16.11.2021р.?

2. Якщо страждала, то чи були такі розлади стійкими, який був їх ступінь вираженості та чи впливали ці розлади на вільне її волевиявлення, сприйняття значення своїх дій та здатність керувати ними на момент підписання вказаних заповіту від 16.11.2021р.?

3. Чи могла ОСОБА_2 , розуміти значення своїх дій та керувати ними під час написання (підписання) заповіту 16.11.2021р.?

4. Чи була ОСОБА_2 під впливом медичних препаратів, які впливали на розуміння значення своїх дій та керування ними під час написання (підписання) заповіту 16.11.2021р.?

5. Чи могли наявні у ОСОБА_2 захворювання впливати на її здатність розуміти значення своїх дій та керувати ними під час написання (підписання) заповіту 16.11.2021 року?

6. Чи були наявні у ОСОБА_2 якісь супутні захворювання, які могли вплинути на її психічний стан?

Для проведення посмертної судово-психіатричної експертизи необхідно отримання матеріалів, що можуть містити інформацію щодо психічного та фізичного стану померлого.

Велика кількість відповідних матеріалів щодо ОСОБА_2 , міститься у матеріалах судової справи №175/3199/21, що перебуває у Дніпропетровському районному суді м. Дніпропетровська. Розгляд вказаної справи не проводиться та станом на теперішній час перебуває у архіві суду, оскільки вона розглянута у всіх судових інстанціях.

Надаються копії наступних документів щодо психічного та фізичного стану ОСОБА_2 , отриманих під час ознайомлення з матеріалами судової справи №175/3199/21 (т.1 а.с. 139-184):

1. Копія виписки з медичної картки від 25.03.2016р.;

2. Копія результатів дослідження від 27.02.2018р.;

3. Копія результатів огляду від 27.02.2018р.;

4. Копія виписки з медичної картки;

5. Копія результатів дослідження від 01.03.2018р.;

6. Копія консультації кардіохірурга від 01.03.2018р.;

7. Копія результатів дослідження від 02.03.2018р.;

8. Копія виписки з медичної картки;

9. Копія консультаційного висновку спеціаліста від 23.04.2018р.;

10. Копія результату огляду від 26.06.2018р.;

11. Копія консультації кардіолога від 15.11.2018р.;

12. Копія результатів обстеження від 26.11.2018р.;

13. Копія результатів обстеження (комп`ютерна томографія головного мозку) від 27.11.2018р.;

14. Копія результатів обстеження від 27.11.2018р. (комп`ютерна томографія органів грудної порожнини);

15. Копія результатів обстеження від (черезстравохідна ехокардіографія) від 27.11.2018р.;

16. Копія результатів обстеження від (консультація ендокринолога) від 27.11.2018р.;

17. Копія виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 04742;

18. Копія турецького медичного висновку з перекладом.

Представник відповідача адвокат Юрченко І.О. 19.03.2025р. подав заперечення на це клопотання (т.4, а.с.58-61), і просить залишити його без задоволення, оскільки медична документація на спадкодавця витребувана судом у цій справі, і в ній наявна інформація щодо впливу лікування на її психічний стан.

У своєму клопотанні позивачка зазначає, що оскаржуваний заповіт складений на момент коли ОСОБА_2 не могла усвідомлювати значення своїх дії та керувати ними, вона не могла адекватно оцінити наслідки своїх дій, а також не могла зрозуміти, що вона робить.

При цьому, матеріали, які можуть містити інформацію щодо її психічного стану міститься у матеріалах судової справи № 175/3199/21, що перебуває у Дніпропетровському районному суді Дніпропетровської області, а саме, виписки з медичної картки, результати досліджень, консультації лікарів, результати обстежень, висновки, тощо, за період з 2016 по 2018 роки.

Разом з тим, позивачка приймала участь у справі № 175/3199/21 у якості відповідача за позовом ОСОБА_2 до Позивачки, її матері та брата про надання додаткового строку для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обгрунтовувався тим, що спадкодавець ОСОБА_2 тяжко хворіла на захворювання серця, що ускладнювалося травмою ноги на фоні хвороби цукровим діабетом.

Тому ОСОБА_2 не змогла вчасно звернутися до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини. На підтвердження вказаного ОСОБА_2 подано медичні документи, котрі позивачка просить витребувати у даній справі для проведення експертизи.

Жодних посилань та те, що ОСОБА_2 не усвідомлювала свої дії, ні вказані документи, ні позов, розглянутий в рамках справи № 175/3199/21, не містить.

А сама позивачка у цій справі (у справі № 175/3199/21 відповідачка) в своєму відзиві на позовну заяву від 09.11.2021р. (оскаржуваний заповіт датовано 16.11.2021р.) вказувала, на те, що із долучених до матеріалів справи виписок з медичної картки та довідок на вбачається рекомендацій лікарів щодо обмеження у пересуванні, дотримання постільного режиму тощо. Наявні у ОСОБА_2 (зараз спадкодавця) захворювання, які, зокрема, викликані віковими змінами в організмі людини, не позбавляли і адекватного мислення та реального сприйняття інформації, що підтверджується відсутністю доказів зворотного. ОСОБА_2 перебувала у ясній свідомості, що також вбачається з виписки із медичної картки»

Також у своїй апеляційній скарзі апеляційній скарзі на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 27.04.2022 року по справі № 175/3199/21, позивачка зазначила, що наявні у ОСОБА_2 захворювання не позбавляли її адекватного мислення та реального сприйняття інформації, а також вільного пересування. ОСОБА_2 перебувала у ясній свідомості, що також вбачається з виписки із її медичної картки від 03.04.2018 року (т.1 а.c.23), не мала фізичних обмежень у можливості вільного самостійного пересування. Доказів, що спростовують ці обставини матеріали справи не містять.

Як вбачається з наданих ОСОБА_2 копій виписок із медичної картки стаціонарного хворого №1479, що надана КП «Обласна клінічна лікарня ім. 11.

Мечникова» та № 04724, що надана КЗ «Дніпровський клінічний центр кардіології та кардіохірургії ДОР» (лікування за період 26.11.2018р. по 12.12.2018р., вже після спливу строків звернення до нотаріуса), свідчать, що не страждала тяжкими захворюваннями, наявні у неї захворювання не позбавляли й адекватного мислення і реального сприйняття інформації та дій, вона мала ясну свідомість та була доступна продуктивному контакту, а також вона не мала фізичних обмежень у можливості вільного самостійного пересування.»

Таким чином, під час розгляду справи № 175/3199/21 позивачка стверджувала, що її баба ОСОБА_2 не страждала тяжкими захворюваннями, наявні у неї захворювання не позбавляли ї адекватного мислення і реального сприйняття інформації та дій, вона мала ясну свідомість та була доступна продуктивному контакту.

Проте просячи суд задовольнити її клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи у цій справі, заявляє зовсім протилежне, спираючись на одні й ті ж факти та докази.

При цьому позивачка, окрім як на існування реальної ймовірності, більше ні на які докази неадекватного сприйняття ОСОБА_2 реальності під час підписання оскаржуваного заповіту не посилається.

Тому, посилаючись на заборону суперечливої поведінки, вважає дії позивачки такими направленими на зловживання процесуальними правами шляхом направлення необгрунтованого клопотання та мають на меті затягування розгляду справи, що в свою чергу порушує права відповідача на своєчасний розгляд спору, а між тим у цій справі майно відповідача обтяжене забороною відчуження.

Суд, вислухавши 12.05.2025р. в судовому засіданні пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази в межах поданого клопотання, ухвалою, постановленою без оформлення окремого документа, зазначеною у протоколі судового засідання, відмовив у задоволенні клопотання представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Тропіної О.М. про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, а після закінчення судового засідання оформлює цю ухвалу окремим документом.

Відповідно до вимог чинного законодавства, розгляд справи має бути справедливим, неупередженим та своєчасним, а метою вирішення цивільних справ є ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Тобто у контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства принципу змагальності сторін, вирішальним фактором є те, що подання доказів та доведення перед судом їх переконливості - є обов`язком сторін. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

Як зауважує Європейський суд з прав людини, принцип процесуальної рівності сторін передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands» від 27.10.1993, заява № 14448/88).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом із тим у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" від 01.06.2006, яке відповідно до положень статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовується судом як джерело права, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Згідно з ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручення проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань, суд має право призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Як визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Судово-психіатрична експертиза призначається, коли вирішення кримінальної або цивільної справи залежить від визначення психічного стану особи на час вчинення нею певного діяння (бездіяльності) чи укладення угоди за наявності сумнівів щодо її спроможності усвідомлювати значення своєї поведінки внаслідок психічної хвороби або тимчасового розладу душевної діяльності.

Ознаками такої поведінки можуть бути невмотивовані, неадекватні чи неконтрольовані дії особи в момент вчинення протиправного діяння або в процесі провадження у справі, а так само при укладенні цивільно-правової угоди.

Судово-психіатрична експертиза обов`язково призначається для визначення психічного стану обвинуваченого за наявності у справі даних, які викликають сумнів щодо його осудності, щодо особи, яка у зв`язку зі своїми психічними вадами нездатна правильно сприймати обставини, що мають значення для справи, і давати показання про них; для визначення психічного стану особи в справах про визнання громадян недієздатними, у справах про поновлення громадянина в дієздатності (п.14 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.1997р. «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах»).

Відтак позивачка, подаючи клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, має подати суду будь-які фактичні дані на свій розсуд, які б свідчили про ознаки невмотивовані, неадекватні чи неконтрольовані дії особи при укладенні цивільно-правової угоди.

Разом із цим у поданій нею медичній документації на спадкодавця вказано про її доступність продуктивному контакту і ясність свідомості.

В судовому засіданні адвокат Тропіна О.М. пояснила, що зі слів позивачки їй відомо про хвороби спадкодавця, зокрема, атеросклероз. Внаслідок цього спадкодавця погіршилася пам`ять, вона «забувалася».

Але разом із цим представником відповідача у цій справи подані заяви по суті справи ЄУН 175/3199/21ц, зокрема, наданий 09.11.2021р. відзив на позовну заяву від позивачки у цій справі ОСОБА_1 . Позивачем у справі ЄУН 175/3199/21ц була спадкодавець ОСОБА_2 , її баба, і вирішувався спір про надання додаткового строку на прийняття спадщини. Мотивуючи невизнання цього позову, позивачка ОСОБА_1 вказувала, що її баба ОСОБА_2 (зараз спадкодавець) була у ясній свідомості та не мала фізичних обмежень, приймала участь у обговоренні сімейних питань стосовно розподілу спадщини тощо.

А у справі, що розглядається зараз, позивачка, ініціювавши 21.07.2023р. судовий спір, мотивуючи його недієздатністю спадкодавця, водночас спростовувала це як відповідачка у іншій судовій справі стосовно однієї й тієї ж особи - своєї баби, спадкодавця ОСОБА_2 .

Тому суд відмовляє у задоволенні клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи за необгрунтованістю.

Але разом із цим вважає за необхідне вказати, що позивачка не позбавлена права подати таке клопотання повторно, а відтак має розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 103-105, 139, 252, 253, 260, 353-355 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Тропіної Олени Миколаївни - про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи.

Ухвала не оскаржується.

Суддя: Д.О. Покопцева