Справа № 209/4967/24
Провадження № 2-с/209/330/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2025 року м. Кам`янське

Суддя Дніпровського районного суду міста Кам`янського Левицька Н.В., перевіривши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Дніпровським районним судом міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області 23 серпня 2024 року в справі № 209/4967/24,-

ВСТАНОВИВ:

23.08.2024 Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області видано судовий наказ у справі №209/4967/24 про стягнення з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (інші відомості про боржника суду невідомі) на користь Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія» (код , знаходиться за адресою: 51914, Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вулиця Тритузна, 168; р/р № НОМЕР_2 , відкритий в АТ «А-Банк», МФО 307770) (інші відомості про стягувача суду невідомі), заборгованість за послуги з постачання теплової енергії у розмірі 16704,32 грн та судового збору 242, 24 грн.

23 травня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу, виданого Дніпровським районним судом міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області 23 серпня 2024 року у справі № 209/4967/24.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.05.2025 заяву передано на розгляд судді Левицькій Н.В..

Перевіривши заяву про скасування судового наказу, суд дійшов висновку про її невідповідність вимогам цивільного процесуального законодавства з наступних підстав.

Відповідно до ст. 4 ч. 1 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Вимоги до форми та змісту заяви про скасування судового наказу визначено в частинах 3 та 4 статті 170 ЦПК України.

Відповідно до ст. 9 ЦПК України та ч. 1 ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» цивільне судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Згідно зі ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Держава забезпечує всебічний розвиток і функціонування української мови в усіх сферах суспільного життя на всій території України. Застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається законом.

Як вбачається із змісту заяви про скасування судового наказу, остання викладена іноземною (російською) мовою.

У Рішеннях Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року № 10-рп/99 та від 14 липня 2021 року № 1-р/2021 зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Також ч. 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92 Основного Закону України регламентовано, що застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається виключно законами України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року № 2704-VIII єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова, а у ч. 6 ст. 13 цього Закону вказано, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Частинами 1, 2 ст. 14 передбачено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Згідно з частиною першою статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Згідно з Конституцією України, ЦПК і зазначеними законами України органи державної влади, суд, а також їх посадові особи при здійсненні своїх повноважень і в інших публічних сферах суспільного життя, зобов`язані використовувати лише державну мову. Це також стосується і прийняття до розгляду документів, складених лише українською мовою.

Викладене узгоджується, зокрема, з Рішенням Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 8-рп/2008, відповідно до якого види судочинства (конституційне, адміністративне, господарське, кримінальне та цивільне) є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення.

Однак, передбачена чинним законодавством України вимога щодо подання документів (у тому числі позовних заяв) українською мовою не є перешкодою у доступі до правосуддя та не звужує права учасників провадження за мовною ознакою, оскільки процесуальним законодавством гарантовано право учасників провадження щодо користування ними в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою вони володіють.

Так, процесуальним законодавством України, а саме ч. 4 ст. 9 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно, реалізуючи своє право на користування в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою володіють, учасники вправі звертатися до перекладача по допомогу для перекладу документів, які готуються на розгляд суду за результатами якого може бути розпочато розгляд справи, у тому числі щодо вирішення питання про скасування судового наказу.

Переклад таких документів надає можливість суду перевірити дотримання нею передбачених ЦПК України вимог щодо змісту документа і його додатків, адже право на доступ до суду не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення (п. 37 рішення Європейського Суду з прав людини від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» (заява № 8863/06)).

При цьому процесуальним законодавством не передбачено залучення судом перекладача для перекладу процесуальних документів, переданих на їх розгляд, складених недержавною мовою.

За таких обставин, виходячи із системного аналізу положень Конституції України (ч. 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92), ЦПК України, законів України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII (ст. 12), «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року № 2704-VIII (ст. 1, ч. 6 ст. 13, частин 1, 2 ст. 14), документи, за результатами перевірки яких вирішується питання про прийняття їх до розгляду, мають бути викладені українською мовою (в перекладі на українську мову).

Такий висновок узгоджується з висновком, викладеним у постанові Об`єднаної палати ККС ВС від 19 вересня 2022 року у справі № 521/12324/18.

З огляду на зазначене, заява про скасування судового наказу повинна бути викладена державною (українською) мовою.

У разі, якщо позивач не володіє українською мовою, слід зазначити, що соціально незахищеним верствам населення Законом України «Про безоплатну правову допомогу» гарантовано державою надання відповідних правових послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Для реалізації своїх прав особа має звернутися по правову допомогу до відповідного центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Отже, позивачу роз`яснюється необхідність оформлення заяви про скасування судового наказу державною мовою та подачу її до суду із відповідною копією для відповідача.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню без розгляду особі, яка її подала.

Керуючись ст. ст.170,259-260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі №209/4967/24, виданого Дніпровським районним судом міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області 23 серпня 2024 року повернути боржнику без розгляду.

Роз`яснити боржнику, що повернення заяви про скасування судового наказу не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення такої.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Кам`янського протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи мережі Інтернет за веб-адресою: http://dn.dp.court.gov.ua/

Суддя Наталія ЛЕВИЦЬКА