Справа № 570/6650/23
Номер провадження 2-во/570/20/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" травня 2025 р. Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

судді Гнатущенко Ю.В.

з участю секретаря судових засідань Іллюк С.Р.

представника позивача - адвоката Лук`янчук В.С.,

представника відповідача - адвоката Олексюка Р.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Лук`янчук В.С. про виправлення описки в рішенні суду, -

в с т а н о в и в :

У провадженні Рівненського районного суду Рівненської області перебувала вказана.

Рішенням суду від 07.03.2025 р. позов задоволено, ухвалено здійснити поділ об`єкта нерухомого майна з реєстраційним номером 246, що є спільною частковою власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а саме житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , що складається з цегляного будинку загальною площею 116,8 кв.м., житловою площею 82,3 кв.м. А-1, сарай, літня кухня Б, сарай, літня кухня В, гараж Д, сарай Е, вбиральня Г, вбиральня Ж, огорожа - №1, огорожа - №2 з припиненням права спільної часткової власності.

Виділивши в окремий об`єкт нерухомого майна ОСОБА_1 відповідно до Висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна №185, що складений Бюро технічної інвентаризації та незалежної оцінки ФОП ОСОБА_3 в натурі, як власнику ідеальної частки житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , в житловому будинку загальною площею 116,8 кв.м., житловою площею 82,3 кв.м., а саме приміщення житлового будинку загальною площею 52,1 кв.м., та житловою площею 41,1 кв.м., а саме:

2-1 коридор 3,0 кв.м. (прибудова а1);

2-2 санвузол 2,1 кв.м. (прибудова а1);

2-3 - кухня 5,9 кв.м. (прибудова а1);

2-4 вітальня 13,8 кв.м. ;

2-5 житлова 10,7 кв.м.;

2-6 житлова 16,6 кв.м.;

та надвірні будівлі і споруди: Пг/а1 погріб; а3 ганок; В- сарай літня кухня; Е сарай; Ж вбиральня; №2 огорожа.

Виділивши в окремий об`єкт нерухомого майна ОСОБА_2 відповідно до Висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна №185, що складений Бюро технічної інвентаризації та незалежної оцінки ФОП ОСОБА_3 в натурі, як власнику ідеальної частки житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 в житловому будинку загальною площею 116,8 кв.м., житловою площею 82,3 кв.м., а саме приміщення житлового будинку загальною площею 64,7 кв.м., та житловою площею 41,2 кв.м., а саме:

1-1 коридор 6,9 кв.м. (прибудова а2);

1-2 житлова 13,9 кв.м.;

1-3 - житлова 16,2 кв.м.;

1-4 житлова 11,1 кв.м. ;

1-5 санвузол (прибудова а2) 2,7 кв.м.;

1-6 кухня (прибудова а2) 13,9 кв.м.;

та надвірні будівлі і споруди: Пг/а2 погріб; Б - сарай літня кухня; Д гараж; Г вбиральня; №1 огорожа.

Представник позивача адвокат Лук`янчук В.С. звернулася до суду із заявою про виправлення описки вх. 8456 від 14.05.2025 р., оскільки у висновку щодо технічної можливості поділу об`єкту нерухомого майна ОСОБА_4 поділено по половині кожній із сторін: Е сарай S = 16,5 м.кв., однак у рішенні суду Сарай Е виділено повністю позивачу ОСОБА_1 . Вважають за доцільне вказати на допущену описку та просять виправити описку у резолютивній частині рішення у відповідності до наявного висновку щодо технічної можливості поділу об`єкту нерухомого майна №185 від 04.06.2024 р.

У судовому засіданні представник позивача підтримала заяву про виправлення описки та просить її задовільнити.

У судовому засіданні представник відповідача заперечив проти задоволення вказаної заяви та підтримав письмові заперечення вх.8627 від 19.05.2025 р., оскільки вирішення питання про об`єкт нерухомого майна «сарай», зазначене у поданій заяві не є виправленням описки, а зміною змісту судового рішення, зокрема його резолютивної частини.

Вислухавши представників сторін, оглянувши матеріали справи, суд прийшов до такого висновку.

Відповідно доч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Нормою ч. 2 ст. 269 ЦПК України передбачено, що питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до частини 1 статті 269ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Відповідно до пункту 19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16 листопада 2016 року "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

При цьому, Верховний Суд, в рамках справи № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 (провадження № 61-13870св20), зазначено, що: «описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень».

Рівненським районним судом Рівненської області ухвалено рішення щодо поділу спірного майна - житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , на основі Висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна №185, що складений Бюро технічної інвентаризації та незалежної оцінки ФОП ОСОБА_3 , та у мотивувальній частині рішення суду від 07.03.2025 р. вказано: «Як убачається з Висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна ФОП ОСОБА_3 №185 від 04.06.2024 р., виданого ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , житловий будинок з надвірними будівлями АДРЕСА_1 має окремі входи, окремі під`їзди до будинку, відокремлені інженерні мережі, тому не порушуючи будівельних норм та правил є можливість поділити даний житловий будинок на окремі об`єкти нерухомого майна (житлові будинки) з присвоєнням їм окремих поштових адрес. Склад новоутворених об`єктів нерухомого майна: ОСОБА_1 : 2-1 коридор, 2-2 санвузол, 2-3 кухня, 2-4 вітальня, 2-5 житлова, 2-6 житлова Sзаг. = 52,1 м.кв. S жит. = 41,1 м.кв., а також Пг/а1 погріб; а3 ганок; В- сарай літня кухня; Е сарай S = 16,5 м.кв., Ж вбиральня; №2 огорожа та розташований на земельній ділянці к.н. 562455300:01:002:0230 ;

ОСОБА_2 : 1-1 коридор, 1-2 житлова, 1-3 житлова, 1-4 житлова, 1-5 санвузол, 1-6 кухня. S заг. = 64,7 м.кв. S жит. = 41,2 м.кв., а також Пг/а2 погріб; Б - сарай літня кухня; Д гараж; Е сарай S= 16,5 м.кв., Г - вбиральня; №1 огорожа та розташований на земельній ділянці к.н. 562455300:01:002:0267.»

Однак у резолютивній частині рішення суду допущено описку щодо об`єкта нерухомого майна Е сарай, помилково не вказано його площа при виділі позивачу, та не вказано об`єкт нерухомості та його площа при виділі відповідачу, хоча судом здійснено поділ вказаного об`єкта нерухомості між сторонами відповідно до Висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна №185, що складений Бюро технічної інвентаризації та незалежної оцінки ФОП ОСОБА_3 .

Враховуючи те, що у рішенні суду допущено описку щодо об`єкта нерухомого майна Е сарай, суд приходить до висновку, що слід виправити вказану описку, вказавши, в резолютивній частині рішення суду про виділ: позивачу ОСОБА_1 " надвірні будівлі і споруди: Пг/а1 погріб; а3 ганок; В- сарай літня кухня; Е сарай S = 16,5 м.кв.; Ж вбиральня; №2 огорожа." замість "надвірні будівлі і споруди: Пг/а1 погріб; а3 ганок; В- сарай літня кухня; Е сарай; Ж вбиральня; №2 огорожа" та відповідно виправити описку в рішенні Рівненського районного суду Рівненської області від 07 березня 2025 року, вказавши в резолютивній частині рішення суду про виділ: відповідачу ОСОБА_2 "надвірні будівлі і споруди: Пг/а2 погріб; Б - сарай літня кухня; Д гараж; Е сарай S = 16,5 м.кв.; Г вбиральня; №1 огорожа." замість "надвірні будівлі і споруди: Пг/а2 погріб; Б - сарай літня кухня; Д гараж; Г вбиральня; №1 огорожа.".

З огляду на наведене заява представника позивача про виправлення описки не направлена на зміну змісту рішення суду, а лише на усунення описки щодо об`єкта нерухомого майна при його поділі сторонам, що стосуються істотних обставин справи.

Керуючись ст. 269 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Лук`янчук Вікторії Сергіївни про виправлення описки вх. 8456 від 14.05.2025 р. задовільнити.

Виправити описку в рішенні Рівненського районного суду Рівненської області від 07 березня 2025 року, вказавши в резолютивній частині рішення суду про виділ: позивачу ОСОБА_1 "надвірні будівлі і споруди: Пг/а1 погріб; а3 ганок; В- сарай літня кухня; Е сарай S = 16,5 м.кв.; Ж вбиральня; №2 огорожа." замість "надвірні будівлі і споруди: Пг/а1 погріб; а3 ганок; В- сарай літня кухня; Е сарай; Ж вбиральня; №2 огорожа".

Виправити описку в рішенні Рівненського районного суду Рівненської області від 07 березня 2025 року, вказавши в резолютивній частині рішення суду про виділ: відповідачу ОСОБА_2 "надвірні будівлі і споруди: Пг/а2 погріб; Б - сарай літня кухня; Д гараж; Е сарай S = 16,5 м.кв.; Г вбиральня; №1 огорожа." замість "надвірні будівлі і споруди: Пг/а2 погріб; Б - сарай літня кухня; Д гараж; Г вбиральня; №1 огорожа.".

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Рівненського апеляційного протягом 15 днів з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повне судове рішення - ухвала суду виготовлено 21.05.2025 р.

Суддя Гнатущенко Ю.В.