Справа № 646/4547/25
№ провадження 2/646/2869/2025
У Х В А Л А

про забезпечення позову

29.05.25 м.Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Благої І.С.,

за участю секретаря Волікової Д.Д.,

розглянувши заяву представниці позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовною заявою Колективного сільськогосподарського підприємства «Гвоздика» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Попрас Юлія Вікторівна, Департамент реєстрації Харківської міської ради, Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради про визнання недійсним договору та скасування наслідків недійсного правочину у вигляді витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

До Основ`янського районного суду міста Харкова надійшла вказана позовна заява до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору та скасування наслідків недійсного правочину у вигляді витребування майна з чужого незаконного володіння.

Шляхом укладення договору купівлі - продажу від 20.05.2010 р. № 664, за яким ОСОБА_4 , діючи як посадова особа - директор КСП «Гвоздика», продав житловий будинок садибного типу літ «П-2» загальною площею 241, 4 кв.м., житловою площею - 110, 1 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 через представника за довіреністю.

Продаж, що є дійсним наміром сторін, вчинено за 327000,00 грн. Ці гроші мали бути сплачені покупцем на розрахунковий рахунок продавця протягом 180-ти діб з моменту укладення цього Договору. Проте, ОСОБА_4 не сплатив зазначеної суми у термін 180 днів, таким чином, не виконав зобов`язання за договором належним чином.

Протоколом загальних зборів КСП «Гвоздика» не було надано повноважень директору ОСОБА_4 на укладання договору у своїх інтересах та не було надано повноважень забезпечити проведення заходів державної реєстрації переходу речових прав на нерухоме майно на свою користь та у свою власність. Тобто, ОСОБА_4 діяв без належного дозволу загальних зборів засновників, здійсним заходи щодо державної реєстрації житлового будинку на свою користь.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Після отримання спадщини спадкоємцями було з`ясовано, що житловий будинок садибного типу літ «П-2» з надвірними побудовами та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , на даний час переданий за свідоцтвом про право на спадщину реєстраційний №303, видане 15.04.2025 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гібадуловою Л.А. ОСОБА_3 та ОСОБА_2 за реєстр. №301 від 15.04.2025 р. у рівних частинах -1/2 будинку кожній.

Провадження у справі відкрито ухвалою суду від 29.05.2025. в загальному позовному порядку з викликом сторін.

Разом із пред`явленням позову позивачем подано заяву про забезпечення вищевказаного позову, шляхом накладення арешту на житловий будинок садибного типу літ. П-2, загальною площею 241,4 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , з забороною державним реєстраторам, державним та приватним нотаріусам здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо житлового будинку садибного типу літ. П-2, загальною площею 241,4 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст.149 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. (ч.2 ст.149 ЦПК України).

При цьому, виходячи з правової природи забезпечення позову, під останнім слід розуміти вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача та спрямованих проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, розтратити його, продати, знецінити або вчинити інші дії, що можуть призвести в майбутньому до певних складнощів при виконанні рішення суду.

Разом з тим, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, яка звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується в тому числі накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії.

Судом встановлено, що між сторонами виник спір щодо визнання недійсним договору та скасування наслідків недійсного правочину у вигляді витребування майна з чужого незаконного володіння. З матеріалів позовної заяви вбачається, що шляхом укладення договору купівлі - продажу від 20.05.2010 р. № 664, за яким ОСОБА_4 , діючи як посадова особа - директор КСП «Гвоздика», продав житловий будинок садибного типу літ «П-2» загальною площею 241, 4 кв.м., житловою площею - 110, 1 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 через представника за довіреністю. Продаж, що є дійсним наміром сторін, вчинено за 327000,00 грн. Ці гроші мали бути сплачені покупцем на розрахунковий рахунок продавця протягом 180-ти діб з моменту укладення цього Договору. Проте, ОСОБА_4 не сплатив зазначеної суми у термін 180 днів, таким чином, не виконав зобов`язання за договором належним чином. Протоколом загальних зборів КСП «Гвоздика» не було надано повноважень директору ОСОБА_4 на укладання договору у своїх інтересах та не було надано повноважень забезпечити проведення заходів державної реєстрації переходу речових прав на нерухоме майно на свою користь та у свою власність. Тобто, ОСОБА_4 діяв без належного дозволу загальних зборів засновників, здійсним заходи щодо державної реєстрації житлового будинку на свою користь. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Після отримання спадщини спадкоємцями було з`ясовано, що житловий будинок садибного типу літ «П-2» з надвірними побудовами та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , на даний час переданий за свідоцтвом про право на спадщину реєстраційний №303, видане 15.04.2025 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гібадуловою Л.А. ОСОБА_3 та ОСОБА_2 за реєстр. №301 від 15.04.2025 р. у рівних частинах -1/2 будинку кожній.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до ст.150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Отже, оскільки арешт нерухомого майна є найбільш обтяжливим видом заходів забезпечення позову, що може негативно вплинути на реалізацію правомочностей власника цього майна, суд вважає, що достатнім та співмірним є такий захід запобіжного позову як заборона державним реєстраторам, державним та приватним нотаріусам здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо житлового будинку садибного типу літ. П-2, загальною площею 241,4 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Судом не встановлено обставин, що можуть свідчити про спричинення забезпеченням позову збитків відповідачам, а також обставин, передбачених ч. 3 ст.154 ЦПК України, за наявності яких обов`язком суду є застосування зустрічного забезпечення, у зв`язку з чим, суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення.

Проте, суд вважає за необхідне роз`яснити відповідачам їх право, у відповідності до ч.6 ст.154 ЦПК України, звернутися до суду з відповідним клопотанням про застосування зустрічного забезпечення.

Таким чином, заява представниці позивача про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст.149-150, 153, 260, 261 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Частково задовольнити заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Вжити заходи забезпечення позову у цивільній справі за позовом Колективного сільськогосподарського підприємства «Гвоздика» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Попрас Юлія Вікторівна, Департамент реєстрації Харківської міської ради, Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради про визнання недійсним договору та скасування наслідків недійсного правочину у вигляді витребування майна з чужого незаконного володіння.

Заборонити відчуження державним реєстраторам, державним та приватним нотаріусам здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо житлового будинку садибного типу літ. П-2, загальною площею 241,4 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано - після закінчення апеляційного провадження.

Суддя І.С. Блага