Справа № 686/3383/25
Провадження № 2/686/2661/25
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 травня 2025 року м. Хмельницький
Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області у складі: головуючої судді Хараджі Н.В.,
при секретарі судових засідань - Козуляк І.В.,
розглянувши у відкритому засіданні в залі суду в м. Хмельницькому в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України цивільну справу за позовом ОСОБА_1 поданого та підписана його представником адвокатом Сапугою Юлією Володимирівною до Чорноострівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування, -
ОСОБА_2 , яка є представником ОСОБА_1 , звернулася до суду із вказаним позовом.
В обґрунтування позову посилалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла дружина ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданого виконавчим комітетом Чорноострівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області 10 січня 2024 року. Дружина Позивача народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується інформацією про дату народження, зазначену в свідоцтві про смерть та інших документах, наданих Чорноострівською селищною радою. На підтвердження факту подружніх стосунків надано Витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, сформованого 13 січня 2025 року, бо свідоцтво про шлюб у нього відсутнє.
З метою оформлення спадкового майна після смерті дружини, Позивач звернувся в Хмельницької державної районної нотаріальної контори, де і було заведено спадкову справу за №214/2024.До складу спадкового майна увійшли дві земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (паї), власницею яких була ОСОБА_3 , і право власності на які посвідченідержавним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЗ № 114187 від 5 лютого 2009 року площею 2,36 га;державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЗ № 114188 від 5 лютого 2009 року площею 0,84 га.При перевірці нотаріусом в Державному реєстрі актів цивільного стану щодо актового запису про шлюб, факту укладення шлюбу з померлою дружиною ОСОБА_3 нотаріус встановив, що такий запис про укладення шлюбу існує, проте виявлено деякі розбіжності, а саме: у ОСОБА_3 вказана дата народження ІНФОРМАЦІЯ_4 , а відповідно свідоцтва про смерть, дата народження померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ; у - ОСОБА_1 вказана дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_5 , а відповідно до паспорта серії НОМЕР_2 виданого Хмельницьким РВ УМВС України 08 серпня 2002 року, дата його народження є ІНФОРМАЦІЯ_6 .У зв`язку із цими розбіжностями нотаріус відмовила Позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину та рекомендувала звернутися до суду для встановлення факту подружніх зв`язків із померлою дружиною ОСОБА_3 .
Підтвердженням того, що ОСОБА_3 є його дружиною є довідка старости сіл Ставчинці та Польові Гринівці Чорноострівської селищної ради № 134 від 10 грудня 2024 року про те, що в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 дійсно проживали як подружжя чоловік ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_7 та його дружина - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_8 .Іншим подібним доказом є виписка з Погосподарської книги Чорноострівської селищної ради за 1986 - 1990 роки, відповідно до якої головою сім`ї, що проживала в житловому будинку в АДРЕСА_1 був ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_7 , до складу його сім`ї входили: дружина - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_8 та донька - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_9 . Окрім того, відповідно до цих довідок підтверджується інформація про дату народження позивача і його дружини, що відповідає датам, зазначеним у свідоцтві про смерть покійної дружини позивача та у його паспорті.Отже дані, зазначені у Державному реєстрі актів цивільного стану про дату народження дружини позивача та дата про його народження, є помилковими та невірними. Звідси слідує, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є чоловіком та дружиною.Окрім того, іншим документом що свідчить про дату народження позивача, є лист Державного архіву Хмельницької області, яким надано завірений витяг з книги реєстрації актів цивільного стану за 1937 року, де є актовий запис за № 29 про його народження, і в якому зазначено, що Позивач народився ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Із аналогічною заявою він звертався до Державного архіву Хмельницької області про підтвердження про дату народження його дружини ОСОБА_5 , проте він отримав відповідь, що книги реєстрації актових записів про народження по с. Польові Гринівці Хмельницького району за 1939 рік на державне зберігання не надходили.Отже, цими документами підтверджується факт того, ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_7 дійсно перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_8 до дня її смерті.Встановлення цього факту необхідне Позивачу для оформлення спадщини після смерті його дружини.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.02.2025 року, головуючим суддею визначено суддю Хараджу Н.В.
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12.02.2025 року, вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі, розгляд якої постановлено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 11 березня 2025 року на 11 год. 00 хв.
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 березня 2025 року було залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача державного нотаріуса Хмельницької районної державної нотаріальної контори Юлію Самарську до участі у справі та витребувано з Хмельницької районної державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) спадкову справу №214/2024, заведену після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 .
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31 березня 2025 року було продовжено підготовче судове засідання, оскільки станом на 31.03.2025 року на адресу суду не надійшла витребувана спадкова справа.
22 квітня 2025 року на виконання ухвали Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької справи від 11 березня 2025 року на адресу суду надійшла належним чином завірена копія спадкова справа.
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 22 квітня 2025 року було закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.
В судове засідання, призначене на 14 травня 2025 року, позивач та його представник адвокат Сапуга Ю.В., будучи належним чином повідомлені, не з`явились, при цьому від останньої надійшла заява, в якій остання просить проводити розгляд справи з їх відсутності, проти заочного рішення не заперечують.
Представник Чорноострівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області, будучи належним чином повідомлений, в судове засідання не прибув, про при своєї неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення не надав, відзив не надіслав.
Третя особа - державний нотаріус Хмельницької районної державної нотаріальної контори Юлія Самарська, будучи належним чином повідомленою. в судове засідання не прибула, клопотань про відкладення не надала.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин суд вважає за можливе справу розглядати по суті за відсутності сторін, на підставі наявних в справі доказів з ухваленням заочного рішення.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки сторони не з`явилися до зали судового засідання.
Дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.
Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 №2 передбачено, що відповідно до статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У п. 33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 у справі «Христов проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав.
Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може, зокрема, бути припинення дії, яка порушує право.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 10 січня 2024 року складено відповідний актовий запис № 3 виконавчим комітетом Чорноострівською селищною радою Хмельницького району Хмельницької області.
Позивач звернувся до Хмельницьку державну районну нотаріальну контору, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із цими розбіжностями, а саме: у ОСОБА_3 вказана дата народження ІНФОРМАЦІЯ_4 , а відповідно свідоцтва про смерть, дата народження померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ; у мене - ОСОБА_1 вказана дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_5 , а відповідно до паспорта серії НОМЕР_2 виданого Хмельницьким РВ УМВС України 08 серпня 2002 року, дата мого народження ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Як вбачається з копії паспорта громадянина України серія НОМЕР_2 , виданого на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , в якому на сторінці 10 «сімейний стан» мається печатка про реєстрацію шлюбу 19 липня 1963 року Ставчинецька сільська рада з ОСОБА_5 .
Згідно довідки старости сіл Ставчинці та Польові Гринівці Чорноострівської селищної ради № 134 від 10 грудня 2024 року вбачається, що в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 дійсно проживали як подружжя чоловік ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_7 та його дружина - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_8 .
Відповідно до виписки з Погосподарської книги Чорноострівської селищної ради за 1986 - 1990 роки головою сім`ї, що проживала в житловому будинку в АДРЕСА_1 був ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_7 , і в склад його сім`ї входили: дружина - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_8 та донька - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_9 .
Згідно відповіді Державного архіву Хмельницької області вбачається, що книги реєстрації актових записів про народження по с. Польові Гринівці Хмельницького району за 1939 рік на державне зберігання не надходили, у зв`язку із цим документи що підтверджують факт того, ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_7 дійсно перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_8 до дня її смерті.
У частині першій статті 3 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», визначено, що державна реєстрація актів цивільного стану у встановлених законом випадках є обов`язковою.
Згідно із частиною другою статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану.
Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», внесення відомостей про народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть здійснюється відділами державної реєстрації актів цивільного стану шляхом складання актового запису цивільного стану в електронному вигляді у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян та на паперових носіях.
Статтею 23 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» передбачено, що поновлення актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану у разі його відсутності, що підтверджується документально. Заява про поновлення актового запису цивільного стану подається до відповідного органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем проживання заявника. Поновлення актового запису цивільного стану проводиться за місцем його первинного складення.
Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» передбачено, що суди можуть встановити факти реєстрації шлюбу, якщо в органах РАГС не зберігся відповідній запис чи відмовлено у його відновленні, або він може бути відновлений лише на підставі рішення суду про встановлення факту реєстрації акту цивільного стану. Із заявами про встановлення факту реєстрації шлюбу може звернутися подружжя або кожен із них. Якщо заяву подано лише одним з подружжя другий з них притягається до участі у справі як заінтересована особа.
Встановлення факту реєстрації шлюбу має юридичне значення для позивача.
Отже, враховуючи наявні у справі докази, у суду не викликає сумніву той факт, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 дійсно перебували у зареєстрованому шлюбі.
За таких обставин, оцінивши усі докази в сукупності, суд дійшов висновку, що вимоги щодо встановлення факту є обґрунтованими і підтверджені в судовому засіданні письмовими доказами, тому є всі підстави для задоволення позову в частині встановлення факту реєстрації шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .
Відповідно до ст. 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відтак, зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес.
Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.
При оспорені або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.
Отже, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.
Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.
У розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.
Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.
Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України передбачено, що способом захисту цивільних прав та інтересів, в тому числі, може бути визнання права.
Згідно з ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (статті 1217 ЦК України).
Згідно з ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Згідно з ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно зі ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, право на спадкування визначається в порядку черговості, згідно ст. 1268 ЦК України.
Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (стаття 1296 ЦК України).
Як передбачено ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Пунктом 4.12, 4.15 розділу 4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року, передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.
Матеріали справи свідчать про те, що спадкодавець ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на дві земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (паї), власницею яких була ОСОБА_3 , і право власності на які посвідченідержавним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЗ № 114187 від 5 лютого 2009 року площею 2,36 га;державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЗ № 114188 від 5 лютого 2009 року площею 0,84 га.
Позивач ОСОБА_1 є чоловіком померлої ОСОБА_3 , тобто є спадкоємицею першої черги після смерті жінки.
ОСОБА_1 звернувся до Хмельницької державної районної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 .
Державним нотаріусом Хмельницької державної районної нотаріальної контори Юлією Самарською було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину.
Як роз`яснено в п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Як встановлено з довідки старости сіл Ставчинці та Польові Гринівці Чорноострівської селищної ради № 134 від 10 грудня 2024 року вбачається, що в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 дійсно проживали як подружжя чоловік ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_7 та його дружина - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_8 .
Отже, враховуючи, що ОСОБА_1 постійно проживав разом із спадкоємицею ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, вступив у володіння і розпорядження спадковим майном, не заявив про свою відмову від спадщини, а тому він вважається таким, що прийняв спадщину, у зв`язку з чим, позовні вимоги підлягають задоволенню. Доказів щодо наявності інших спадкоємців судом не отримано.
Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.
За таких обставин, оцінивши усі докази в сукупності, суд дійшов висновку, що вимоги щодо визнання права власності в порядку спадкування є обґрунтованими і підтверджені в судовому засіданні письмовими доказами, тому є всі підстави для задоволення позову в частині визнання за ОСОБА_1 права власності на земельну ділянку площею 0,84 га та земельну ділянку площею 2,36 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходяться на території Ставчинецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області, які належали ОСОБА_3 на праві власності на підставі державних актів на право власності на земельну ділянку серії ЯЗ № 114187 та серії ЯЗ № 114188 виданих 5 лютого 2009 року на підставі розпоряджень Хмельницької райдержадміністрації № 1058/08-р від 20 серпня 2008 року, в порядку спадкування за законом як за спадкоємцем першої черги після смерті дружини ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ураховуючи викладене та керуючись статтями 12, 13, 81, 83, 89, 258, 259, 263-265, 268, 351, 352, 354 ЦПК України, суд
Встановити факт, що між ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 був зареєстрований шлюб 19 липня 1963 року Ставчинецькою сільською радою та що ОСОБА_1 був чоловіком ОСОБА_3 .
Визнати за ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ), право власності на земельну ділянку площею 0,84 га та земельну ділянку площею 2,36 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходяться на території Ставчинецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області, які належали ОСОБА_3 на праві власності на підставі державних актів на право власності на земельну ділянку серії ЯЗ № 114187 та серії ЯЗ № 114188 виданих 5 лютого 2009 року на підставі розпоряджень Хмельницької райдержадміністрації № 1058/08-р від 20 серпня 2008 року, в порядку спадкування за законом як за спадкоємцем першої черги після смерті дружини ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду апеляційної скарги.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа