Справа № 212/6051/25
У Х В А Л А

29 травня 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Покровського районного суду міста Кривого Рогу Колочко О.В., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Друга криворізька державна нотаріальна контора, про встановлення факту не проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

26 травня 2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , у якому просить суд встановити факт, що відповідач не проживав постійно разом зі спадкодавцем, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини.

В обґрунтування заявленої позовної вимоги зазначає про те, що встановлення такого факту вплине на права та обов`язки позивача, якому відмовлено нотаріусом у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_3 у зв`язку з неможливістю встановити коло спадкоємців.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п. 4 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Позивач вправі обирати будь-який із передбачених частиною другою статті 16 ЦК України способів захисту, а також способи захисту, передбачені договором або іншим законом. Проте не кожен спосіб захисту за своїми властивостями може бути застосований в окремо визначених конкретних правовідносинах (конкретній правовій ситуації).

У своїй постанові від 30 квітня 2024 року в справі № 910/12404/21 Верховний Суд виснував, що безпосередню мету, якої прагне досягнути позивач звертаючись з позовом до суду, втілює спосіб захисту порушеного права, застосування якого має за ціль попередити, усунути чи компенсувати наслідки порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного цивільного права та інтересу.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц, від 15 вересня 2020 року у справі № 469/1044/17).

Застосування способу захисту має бути об`єктивно виправданим і обґрунтованим, тобто залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання, оспорювання та спричинених відповідними діяннями наслідків (постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 у справі № 910/3009/18, від 19 січня 2021 у справі № 916/1415/19, від 18 січня 2013 у справі № 488/2807/17, від 4 липня 2023 у справі № 373/626/17).

Застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача.

Предметом позову ОСОБА_1 визначив вимоги про встановлення факту непроживання відповідача ОСОБА_2 із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

У своїй постанові від 02.04.2025 у справі № 751/344/23, Верховний Суд звернув увагу, що «ефективним способом захисту прав позивачки є визнання права власності на спадкове майно, однак таких вимог остання не заявляла. За таких обставин відсутні підстави для застосування обраного позивачкою способу захисту, оскільки він не відновлює будь-яких порушених прав та інтересів позивачки і не узгоджується із положеннями статті 16 ЦК України. Факти, про які позивачка просить ухвалити рішення у цій справі, щодо постійного непроживання відповідача із спадкодавицею на день смерті останньої та визнання його таким, що не прийняв спадщину, підлягають встановленню при розгляді позовних вимог про визнання за нею права власності на спадщину.

Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові (постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19 (провадження № 12-80гс20, пункт 6.21), від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20, пункт 52), від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (провадження № 14-125цс20, пункт 76)».

Отже, при зверненні до суду слід обирати спосіб захисту порушеного права, який повинен відповідати не тільки критерію належності, але і бути ефективним, тобто таким, який призведе до реального відновлення прав та інтересів позивача.

З урахуванням викладеного, суддя пропонує позивачу привести позовну заяву у відповідність з вимогами ст. 175 ЦПК України в частині змісту позовних вимог (способу захисту), при цьому, наголошує, що судом не здійснюється оцінка обраного позивачем способу захисту, а лише звертається увага на те, що такий спосіб повинен відповідати зазначеним критеріям, і у разі переконання позивача в тому, що ним обраний належний та ефективний спосіб захисту його прав та інтересів, суд розгляне позов у наявній редакції.

У відповідності до частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк у десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, вказаних в ухвалі.

Керуючись ст. 175, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Друга криворізька державна нотаріальна контора, про встановлення факту не проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Роз`яснити позивачу вимоги статті 185 ЦПК України, якщо відповідно до ухвали у встановлений строк вимоги будуть виконані, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі невиконання вимоги суду, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана 29 травня 2025 року.

Суддя О. В. Колочко