справа №176/1923/25
провадження №2/176/1103/25
у х в а л а

23 травня 2025 р. Суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області Крамар О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , з участю третьої особи, які не заявляє самостійних вимог Органу опіки та піклування виконавчого комітету Вільногірської міської ради, про позбавлення батьківських прав, -

ВСТАНОВИВ:

22 травня 2025 року на адресу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , з участю третьої особи, які не заявляє самостійних вимог Органу опіки та піклування виконавчого комітету Вільногірської міської ради, про позбавлення батьківських прав.

Ознайомившись із поданою позовною заявою вважаю, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175 та 177 ЦПК України, а тому повинна бути залишена без руху з таких підстав.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої позовні вимоги із зазначенням доказів, які ці обставини підтверджують.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно п.15 Постанови Пленуму ВСУ від 30.03.2007 року № 3 "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав", позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, та ін.), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.

Позбавлення батьківських прав є крайнім заходом, особи можуть бути позбавлені батьківських прав виключно з підстав, передбачених статтею 164 Сімейного кодексу України.

Згідно із ч. 4, 5 ст. 19 Сімейного кодексу України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

При ухваленні свого висновку, орган опіки та піклування дотримується певної процедури, а саме приймає заяву від заінтересованої особи про перевірку факту виконання батьківських обов`язків відповідача по відношенню до дитини та видачу висновку про доцільність позбавлення батьківських прав, пакет документів, до якого зокрема входять медичні довідки про стан здоров`я дитини, про те чи влаштована дитина до дошкільного закладу освіти та інше.

Водночас, ненадання висновку органу опіки та піклування про доцільність позбавлення відповідача батьківських прав позбавляє суд можливості повно та всебічно з`ясувати всі обставини справи та ухвалити законне й обґрунтоване рішення.

Однак, позивач у позові не зазначає, чи взагалі позивач зверталась до органу опіки та піклування з відповідною заявою та чи отримувала висновок про доцільність позбавлення відповідача батьківських прав.

Таким чином, позивачу необхідно додати до позовної заяви всі наявні докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема висновок орану опіки та піклування про доцільність позбавлення відповідача батьківських прав, або надати докази того, що позивачка зверталась до даного органу із відповідною заявою та таке рішення органом опіки та піклування ухвалено.

Не зазначено позивачем якими доказами підтверджуються обставини щодо застосування такого краьного заходу як позбавлення батьківськи прав відповідача.

За таких обставин вважаю, що дану позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

В силу вимог ч.1 ст 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження її до суду, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 175 цього Кодексу, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174-177, 184, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , з участю третьої особи, які не заявляє самостійних вимог Органу опіки та піклування виконавчого комітету Вільногірської міської ради, про позбавлення батьківських прав - залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з часу отримання ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків та роз`яснивши, що у разі не виконання вимог ухвали подана позовна заява буде повернута.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя