ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/970/25Головуючий по 1 інстанції
Справа №695/4960/23 Категорія: на ухвалу Ушакова К. М.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2025 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідачФетісова Т.Л.
судді секретарГончар Н.І., Карпенко О.В. Любченко Т.М.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 02.04.2025 (повний текст складено 02.04.2025, суддя в суді першої інстанції Ушакова К.М.) про призначення судової автотоварознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в :

у провадженні Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.

Предметом позовів є, крім інших, вимоги про стягнення грошових коштів в якості спільного майна подружжя, визнання автомобіля MERCEDES-BENZ НОМЕР_1 спільною сумісною власністю та врахування вартості автомобіля при поділі спільного майна подружжя.

03.02.2025 представник відповідача за первісним позовом подав заяву про усунення недоліків разом з клопотанням про призначення автотоварознавчої експертизи, яке мотивовано тим, що для з`ясування розміру судового збору за подання зустрічної позовної заяви та враховуючи, що сторона відповідача за зустрічним позовом вважає вартість автомобіля завищеною, необхідно провести автотоварознавчу експертизу. Просив проведення даної експертизи доручити експертам Харківського НДІСЕ та на вирішення експертизи поставити питання: Яка ринкова вартість транспортного засобу MERCEDES-BENZ номерні знаки НОМЕР_1 станом на 18.12.2019 року?

02.04.2025 представник позивача за первісним позовом адвокат Пилипенко Р.Б. подав до суду клопотання про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки в порушення правил п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ОСОБА_2 недоліки зустрічної позовної заяви, згідно до ухвали суду про залишення без руху від 21.01.2025, не усунула, ціну позову не визначила та доказів на підтвердження дійсної вартості транспортного засобу суду не надала, що є обов`язком, а не правом позивача.

Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 02.04.2025 у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Пилипенка Р.Б. про залишення без розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя відмовлено.

Клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката Миколюка А.П. про призначення автотоварознавчої експертизи задоволено частково та призначено судову автотоварознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. На вирішення експерта поставлено питання: яка ринкова вартість транспортного засобу MERCEDES-BENZ, номер кузова НОМЕР_2 , 2004 року випуску, номерні знаки НОМЕР_1 , станом на 24.12.2021 та станом на 25.04.2022?

В задоволенні іншої частини клопотання відмовлено. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

Ухвалу суду від 02.04.2025 в частині відмови клопотання про залишення без розгляду зустрічної позовної заяви мотивовано тим, що суд своєю ухвалою від 05.02.2025 продовжив розгляд даної справи на підставі ч.12 ст. 187 ЦПК України.

Ухвалу суду від 02.04.2025 в частині часткового задоволення клопотання про призначення автотоварознавчої експертизи мотивовано наявністю в обох предметах позовів вимоги про стягнення (зарахування) взаємних компенсацій щодо спільного майна подружжя, необхідності визначення розміру судового збору за подання зустрічного позову, при цьому з`ясування обставин, що мають істотне значення для справи потребує спеціальних знань, а тому подане клопотання задовольнив частково. Водночас суд змінив виконавця експертизи та поставлене на вирішення питання, а саме: визначення вартості спірного автомобіля станом на час його продажу 24.12.2021 та на час розірвання шлюбу 25.04.2022, оскільки автомобіль продано ще під час шлюбу сторін, вимог саме про його поділ не заявлено, то для вирішення спору щодо стягнення (зарахування) компенсацій грошових коштів за спірне майно має значення вартість проданого автомобіля саме станом на час продажу та станом на час розірвання шлюбу, а не станом на час придбання автомобіля.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав засобами поштового зв`язку 15.04.2025 апеляційну скаргу в якій посилаючись на незаконність ухвали через порушення норм процесуального права, просив її скасувати; ухвалити нову постанову, якою відмовити у задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 про призначення судової автотоварознавчої експертизи; повернути матеріали цивільної справи до суду першої інстанції для продовження судового розгляду та вирішення клопотання представника позивача про залишення без розгляду зустрічної позовної заяви, стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати за апеляційний розгляд справи.

В обґрунтування апеляційної скарги вказано на те, що ОСОБА_2 звертаючись із зустрічним позовом не дотрималася вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України щодо визначення точної ціни позову. У тексті позовної заяви позивач вказала ціну транспортного засобу 10 000 доларів, однак на підтвердження ціни автомобіля не вказала та не надала жодного доказу, зокрема, висновку товарознавчої оцінки автомобіля. Ухвалою суду від 21.01.2025 зустрічний позов ОСОБА_2 було залишено без руху, проте доказів ринкової вартості автомобіля ОСОБА_2 так і не було надано, натомість замість усунення недоліків зустрічної позовної заяви та уточнення ціни позову представником ОСОБА_2 подано клопотання про призначення автотоварознавчої експертизи. Судом першої інстанції не враховано, що питання щодо призначення автотоварознавчої експертизи вирішується не на стадії усунення недоліків зустрічного позову, а вже під час вирішення клопотань сторін про доказування фактичних обставин справи. На думку скаржника зі змісту оскаржуваної ухвали не можливо встановити підстави для призначення судової експертизи у цій справі на цій стадії судового процесу, коли вирішується процесуальне питання щодо залишення без розгляду зустрічної позовної заяви у зв`язку із не зазначенням актуальної ціни позову. Не зважаючи на це суд в порушення приписів п. 8 ч.1 ст. 257 ЦПК України не вирішив питання про залишення зустрічного позову без розгляду та передчасно призначено судову автотоварознавчу експертизу. Крім того, в порушення ч. 3 ст. 103 ЦПК України судом першої інстанції не було встановлено строк сторонам для досягнення згоди щодо обрання експертної установи, та узгодження всіх питань, які подаються на вирішення судовому експерту. ОСОБА_1 не отримував від ОСОБА_2 жодного клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи, а відтак не зміг підготувати власну позицію щодо визначення експертної установи та винесення на експертизу конкретне коло запитань.

Також скаржник вказує, що автомобіль MERCEDES-BENZ НОМЕР_1 перебував в аварійному стані та не був придатний до нормальної експлуатації, то його ринкова ціна в сумі 10 000,00 грн. була визначена торгуючою організацією ТОВ «Логістик Транс-Сервіс» з урахуванням технічного зносу, необхідності заміни вузлів та агрегатів транспортного засобу, рихтування та проведення інших робіт і 24.12.2021 був реалізований за 10 000,00 грн. попри те, що ОСОБА_2 не оскаржує договір купівлі-продажу транспортного засобу та не заявляє вимог про визнання його спільною сумісною власністю подружжя, судом першої інстанції передчасно призначено судову автотоварознавчу експертизу та зупинено провадження у справі у тому числі і за первісним позовом про визнання права власності на частку у житловому будинку та стягнення коштів інвестиційного внеску 701 875,00 грн.

ОСОБА_1 наголошує, що під час формування запитань експертній установі не було враховано його доводи стосовно неналежного технічного стану автомобіля на момент його продажу 24.12.2021, не було призначено огляду вказаного транспортного засобу та не витребувано у ТОВ «Логістик Транс-Сервіс» відомості про оцінку ринкової вартості автомобіля.

На думку скаржника призначення судової експертизи у цій справі на даній стадії процесу для вирішення питання оціночної вартості автомобіля та зупинення провадження у справі на невизначений час відверто порушує його право на швидке вирішення судом його позовних вимог у розумні терміни.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі статтею 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Стандарт доказування є важливим елементом змагального процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її не доведення.

Положення вищезазначених процесуальних норм передбачають, що під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.

Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності у цивільному процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею першою ЗУ «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла, тощо, об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

У відповідності до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 5 ст. 103 ЦПК України, учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновок експерта.

Згідно ч. 2 ст. 76 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З матеріалів справи вбачається, що предметом судового розгляду є вимоги сторін за первісним і зустрічними позовами про поділ спільного майна подружжя, у тому числі і автомобіля MERCEDES-BENZ НОМЕР_1 . Між сторонами відсутня згода щодо вартості цього автомобіля, що вбачається із змісту зустрічної позовної заяви, де ОСОБА_2 вказує його вартість 10 тис. доларів так і пояснень позивача, у тому числі і в апеляційній скарзі, щодо вартості автомобіля, яку він зазначає в 10 тис. гривень.

Отже, існує необхідність у визначенні дійсної вартості автомобіля MERCEDES-BENZ НОМЕР_1 , що мають істотне значення для справи та потребує спеціальних знань, а відтак і потреба у призначенні автотоварознавчої експертизи. Також, призначення даної експертизи зумовлено необхідністю визначення розміру судового збору за подання зустрічного позову, про що також вказано судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі.

Таким чином, призначаючи судову автотоварознавчу експертизу, суд першої інстанції з огляду на доводи клопотання представника ОСОБА_2 про призначення такої експертизи з обґрунтуванням підстав її необхідності, враховуючи, що метою проведення експертизи є встановлення вартості транспортного засобу станом на певний період, дані про які вимагають спеціальних досліджень, прийшов до вмотивованого висновку про наявність підстав для призначення судової автотоварознавчої експертизи.

Стосовно доводів апеляційної скарги, що оскаржувану ухвалу постановлено передчасно, до вирішення клопотання представника ОСОБА_1 про залишення без розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 апеляційний суд оцінює критично, адже дане клопотання судом першої інстанції розглянуто, та його залишено без задоволення, тому такі доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди з прийнятим судом рішенням. Так, ухвалою суду від 09.04.2024 прийнято зустрічну позовну заяву, об`єднано із первісним позовом та ухвалою суду 05.02.2025 продовжено розгляд цивільної справи, крім того, така ухвала оскарженню не підлягає.

Доводи апеляційної скарги щодо неможливості призначення експертизи у цій справі з огляду на відсутність ціни зустрічної позовної заяви не свідчать про неможливість ухвалення оскаржуваного рішення, оскільки розгляд справи судом по суті не завершено. При подачі зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 сплатила судовий збір у сумі 2 532,00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією №0.0..1 від 04.03.2024 (т. 1 а.с. 233). За змістом ч. 2 ст. 376 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. Питання розподілу судових витрат, у тому числі і недосплаченого на думку апелянта судового збору за подання зустрічної позовної заяви має бути вирішено за результатами розгляду даної справи по суті, з винесенням остаточного судового рішення.

Посилання скаржника на те, що суд першої інстанції не визначив строк сторонам для досягнення згоди щодо узгодження експертної установи та кола питань для експерта, безпідставні, адже, як вбачається з матеріалів справи, заявлене клопотання про призначення експертизи було предметом розгляду суду, сторони у справі висловили у судовому засіданні свою думку із зазначеного питання, у тому числі ОСОБА_1 і його представник, клопотання надати додатковий час для підготовки запитань чи уточнень на вирішення експертів не заявляли та не були позбавлені такої можливості.

Вимоги скаржника у прохальній частині апеляційної скарги про стягнення на користь ОСОБА_1 судових витрат за апеляційний розгляд справи безпідставні, оскільки розгляд справи триває, справа по суті з ухваленням остаточного судового рішення не розглянута, а право на відшкодування має сторона, яка отримала рішення про перемогу у спорі з протилежною стороною, що у даному випадку наразі не вбачається.

Одночасно, колегія суддів погоджується з аргументами апелянта щодо обрання судом експертної установи, а саме : Київського НДІСЕ, з тих підстав, що вказана установа надміру перевантажена та з метою економії процесуального часу та зменшення строків розгляду даної справи доцільніше було б призначити проведення такого дослідження експертам Черкаського відділення цього є науково-дослідного інституту судових експертиз. Тому колегія приходить до висновку про необхідність зміни оскаржуваної ухвали суду в частині визначення судом експертної установи з вказаних апелянтом мотивів, про що не заперечувала сторона відповідача за первісним позовом.

Усі інші аргументи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржуване судове рішення постановлено без додержання норм матеріального і процесуального права, тому апеляційна скарга має бути задоволена частково, а оскаржувана ухвала змінена в частині визначення судом для проведення дослідження експертної установи, в решті ухвала суду має бути залишена без змін.

Відповідно до ст. 376 ЦПК України підставою для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу задовольнити частково.

Ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 02.04.2025 про призначення судової автотоварознавчої експертизи у даній цивільній справі змінити в частині визначення судом експертної установи для проведення експертизи та вказати, що проведення експертного дослідження у даній справі доручити експертам Черкаського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

В решті ухвалу залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством.

Повну постанову складено 21.05.2025.

Суддя-доповідач

Судді