Житомирський апеляційний суд
Категорія 36 Доповідач Григорусь Н. Й.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 року м. Житомир

Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Григорусь Н.Й.

суддів Борисюка Р.М., Павицької Т.М.

секретаря

судового засідання Болейко А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Житомирі цивільну справу № 295/14823/18 за позовом Акціонерного товариства «Житомиробленерго» до ОСОБА_1 про стягнення збитків

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Кравчука Василя Івановича на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 25 грудня 2024 року, ухвалене під головуванням судді Семенцової Л.М. у м. Житомирі

в с т а н о в и в :

У листопаді 2018 року Акціонерне товариство «Житомиробленерго» звернулося до суду із вказаним позовом, у якому просило стягнути з ОСОБА_1 вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 557 417,32 грн, витрати на проведення експертизи - 8 170,80 грн та сплачений позивачем судовий збір.

На обґрунтування позову зазначено, що 12 березня 2014 року між Житомирським районом електричних мереж (далі - Житомирський РЕМ), який є виробничим структурним підрозділом АТ «Житомиробленерго», та ОСОБА_1 укладено договір про постачання електричної енергії № 235 до об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 .

23 лютого 2017 року представниками енергопостачальника в присутності відповідача оформлено акт №037749 про пломбування та технічну перевірку засобів обліку електричної енергії, згідно з яким відповідач прийняв на відповідальне зберігання цілісні та неушкоджені розрахунковий засіб обліку та пломби (індикатори), що перелічені в Акті.

04 вересня 2017 року працівниками енергопостачальної організації в присутності відповідача за адресою: вул. Покровська (Щорса), 35, м. Житомир, виявлено порушення пунктів 10.2.9, 6.40 Правил користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ) шляхом пошкодження цілісності кожуха електролічильника, що зафіксовано в Акті про порушення ПКЕЕ № 019633 від 04 вересня 2017 року.

21 вересня 2017 року спільною комісією АТ «Житомиробленерго» та ДП «Житомирстандартметрологія» в присутності відповідача проведена експертиза засобу вимірювальної техніки (далі - ЗВТ) - приладу обліку типу NiK 2301АП1В зав. № 1090352, за наслідками якої прийнято рішення направити зазначений прилад до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення дослідження. Висновком експертного трасологічного дослідження №1573/17-25/57/18-25-46 від 30 березня 2018 року підтверджено пошкодження корпусу приладу обліку та факт втручання в його роботу.

16 травня 2018 року на засіданні комісії з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, за участю відповідача, прийнято рішення про визнання правомірним акта від 04 вересня 2017 року № 019633 та про здійснення нарахування згідно із пунктом 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією та нараховано суму до сплати 565 588,12 грн.

Посилаючись на вказані обставини, позивач просив задовольнити його вимоги.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 17 березня 2021 року, залишеним без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 18 травня 2022 року, у задоволенні позову АТ «Житомиробленерго» відмовлено.

Постановою Верховного Суду у складі колегії Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 квітня 2023 року рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 17 березня 2021 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 18 травня 2022 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Рішенням Богунського районного суду міста Житомира від 25 грудня 2024 року позов АТ «Житомиробленерго» задоволено. З ОСОБА_1 на користь АТ «Житомиробленерго» стягнуто 557417,32 грн вартості необлікованої електричної енергії, 8170,80 грн судових витрат за проведення експертного дослідження та 8361,26 грн судового збору.

В апеляційній скарзі представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Кравчук В.І., посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просив рішення суду скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що суд першої інстанції ухвалив рішення неповно з`ясувавши обставини, що мають значення для справи, визнавши їх доведеними. Зазначив, що в дослідницькій частині експертного дослідження №1573/17-25/57/18-25-46 від 30 березня 2018 року відсутні відомості про дослідження конструкторської і технологічної документації, яка використовувалась заводом виробником при виготовленні електролічильників у 2014 році, експерт не досліджував принципову схему електролічильника. Суд залишив поза увагою висновок судового експерта Нардід Л.В., яка в експертизі №9204/9205 від 16 серпня 2019 року з дослідження матеріалів та виробів з них вказала на неможливість встановити, чи мають спільну родову належність речовина, якою склеєно частини цоколю електролічильника NiK 2301АП1В зав. № 1090352, 2014 року випуску, з речовиною, яка використовувалась заводом-виробником при виготовленні цього лічильника, так як на дослідження не було надано клеючої речовини, яка використовувалась заводом-виробником.

Представник позивача надіслав до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність і обґрунтованість судового рішення, просив у задоволенні апеляційної скарги відмовити у повному обсязі, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. Зазначив, що доводи відповідача щодо неправильного застосування судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до невірного вирішення справи, є надуманими, а апеляційна скарга є необґрунтованою. Вважає, що висновки експертів, які містяться в матеріалах справи, які не суперечать за змістом один одному, встановлюють факт втручання ОСОБА_1 у роботу лічильника, що призвело до завдання позивачу збитків у вигляді використання відповідачем необлікованої електричної енергії.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 та його представник адвокат Кравчук В.І. доводи апеляційної скарги підтримали із викладених в ній підстав та просили її задовольнити.

Представники позивача Акціонерного товариства «Житомиробленерго» в судовому засіданні у задоволенні апеляційної скарги просили відмовити.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України особи, які беруть участь у справі зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до положень статті 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що ухвалене у справі рішення повною мірою відповідає вказаним вимогам, а апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, що 12 березня 2014 року між Житомирським РЕМ, який є виробничим структурним підрозділом АТ «Житомиробленерго», та ОСОБА_1 укладено договір № 235 про постачання електричної енергії до об`єкта комбінату з ремонту речового майна, що знаходиться у АДРЕСА_2 (а.с. 7-10 т. 1).

02 грудня 2014 року працівники Житомирського РЕМ вилучили у ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_3 лічильник типу NіК 2302АРП1 для додаткового обстеження, а лічильник направили на експертизу лічильника електроенергії, що зафіксовано актом про пломбування лічильника від 02 грудня 2014 року (а.с.121 т.1).

Цього ж дня, за вказаною адресою у присутності ОСОБА_1 встановлений інший лічильник, про що складено акт про пломбування електролічильника типу NiK 2301АП1В зав. №1090352, пломба держповірки за ІV квартал 2014 року. Акт про пломбування від 02 грудня 2014 року підписано ФОП ОСОБА_1 , відповідно до якого останній прийняв на відповідальне зберігання цілісні та неушкоджені розрахункові засоби обліку та пломби (індикатори) (а.с. 120 т. 1).

23 лютого 2017 року представниками ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» в присутності уповноваженої особи споживача ОСОБА_1 складений акт №037749 про пломбування та технічну перевірку засобів обліку електричної енергії, знята пломба С18705936. Порушень під час здійснення пломбування та технічної перевірки стану лічильника не виявлено (а.с. 11 т. 1).

04 вересня 2017 року Житомирським РЕМ ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» в присутності відповідача складений акт про порушення (ПКЕЕ або ПКЕЕН) №019633, а саме за адресою: АДРЕСА_2 /характеристика об`єкта: комбінат ФОП ОСОБА_1 / виявлено порушення споживачем п.10.2.9, п. 6.40 ПКЕЕ шляхом пошкодження цілісності кожуху електролічильника (а.с. 12 т. 1).

За наслідками проведеної перевірки, прилад обліку типу NiK 2301АП1В зав. №1090352 був знятий, укладений в пакет, який опломбований пломбою енергопостачальника №С39401565, що підтверджується актом про пломбування від 04 вересня 2017 року №7336 (а.с. 13 т. 1).

На засіданні комісії Житомирського РЕМ із розгляду актів про порушення ПКЕЕ споживачем ФОП ОСОБА_1 (комбінат), яке відбулося 18 вересня 2017 року, Акт від 04 вересня 2017 року №019633 визнано правомірним та прийнято рішення направити прилад обліку на проведення експертизи засобів вимірювальної техніки, а рішення щодо нарахування відкласти до отримання результатів експертизи (а.с. 14 т. 1).

Прилад обліку типу NiK 2301АП1В зав. № 1090352 опломбовано в присутності споживача ФОП ОСОБА_1 , що зафіксовано актом про пломбування від 18 вересня 2017 року №7340 (а.с. 16 т. 1).

21 вересня 2017 року спільною комісією АТ «Житомиробленерго» та ДП «Житомирстандартметрологія» у присутності ОСОБА_1 проведено експертизу ЗВТ приладу обліку типу NiK 2301АП1В зав. №1090352, за наслідками якої прийнято рішення направити прилад обліку типу NiK 2301АП1В зав. № 1090352 до Київського науково-дослідницького інституту судових експертиз для проведення дослідження, що зафіксовано актом проведення експертизи ЗВТ №210/09 (а.с. 21 т. 1).

Результатами проведеного комплексного трасологічного та електротехнічного дослідження від 30 березня 2018 року №1573/17-25/57/18-25 встановлено, що в корпус досліджуваного електролічильника здійснене втручання, яке полягало в розкритті його корпусу шляхом розпилювання бокових поверхонь вздовж межі між цоколем та або кожухом. На місцях зрізу утворились подряпини, зроблені доволі тонким різальним інструментом, який обертався; виявлені пошкодження надають можливість знімати кожух та отримати доступ у внутрішню частину лічильника сторонніх осіб для втручання в електронну схему ланцюгів обліку або обліковий механізм; фактичними ознаками втручання сторонніх осіб в роботу лічильника є внесення конструктивних змін в принципову електронну розрахункову схему електролічильника NiK 2301АП1В зав. №1090352, здійснених шляхом установки додаткових електронних елементів «АТМЕL 1322 TINY13А», «IQRPTH 2EAT», резисторів, у вторинних колах, трансформаторів струму із подальшим формуванням цифрових імпульсів і за допомогою джерела інфрачервоного випромінювання типу пульта дистанційного управління із подаванням сигналу на інфрачервоний приймач здійснювати дистанційне керування роботою досліджуваного приладу обліку, що і надавало можливості здійснювати позаоблікове або частково позаоблікове споживання електроенергії. Позаоблікове споживання (частково позаоблікове) полягало у шунтуванні або розриві кіл, які надають інформацію для опрацювання аналогово-цифрового перетворювача, що надходить із трансформаторів струму (а.с. 22-44 т. 1).

ОСОБА_1 як керівнику комбінату запропоновано через представника прийняти участь у засіданні комісії з розгляду акту про порушення ПКЕЕ від 04 вересня 2017 року №019633, яка була призначена на 16 травня 2018 року, що підтверджується запрошенням на комісію від 25 квітня 2018 року №2226 (а.с. 45 т. 1).

На засіданні комісії з розгляду акту про порушення ПКЕЕ від 16 травня 2018 року, яке відбулося за участі відповідача, комісією прийнято рішення про визнання правомірним акта від 04 вересня 2017 року №019633, прийнято рішення провести нарахування згідно із вимогами п.2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року №562, відповідно до якої загальна сума збитків склала 557 417,32 грн.(а.с. 46, 47 т. 1).

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив із того, що відповідач, будучи стороною договору про постачання електричної енергії № 235 від 12 березня 2014 року до об`єкта, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , та споживачем електричної енергії, допустив порушення ПКЕЕ, внаслідок чого позивачу було заподіяні збитки в розмірі 557417,32 грн, які в добровільному порядку ним не відшкодував, тому має нести цивільно-правову відповідальність у вигляді сплати вартості необлікованої електричної енергії.

Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначені Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312 (далі Правила № 312).

У даній справі предметом спору є вимога про стягнення з відповідача вартості необлікованої електричної енергії, нарахованої у зв`язку з виявленим порушенням споживачем пунктів 10.2.9, 6.40 ПКЕЕ, зокрема споживання електричної енергії поза обліком шляхом пошкодження цілісності кожуха електролічильника.

Правовідносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії на момент виникнення спірних правовідносин регулювалися статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 (далі - ПКЕЕ), та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 26 Закону України «Про електроенергетику» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Положення частини другої статті 27 зазначеного Закону України передбачають відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричної енергії.

Відповідно до пункту 1.3 ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Пунктом 3.31 ПКЕЕ встановлено, що розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв`язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку.

Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін. У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін.

Згідно п. 3.32 ПКЕЕ при пломбуванні та/або встановленні індикаторів та приладів обліку з вмонтованими індикаторами оформляється акт про пломбування та встановлення індикаторів.

В акті про пломбування та встановлення індикаторів мають бути зазначені: місце встановлення кожної пломби та/або індикаторів, сторона, яка їх встановила, сторона, відповідальна за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб і індикаторів на них.

Акт про пломбування та встановлення індикаторів підписується керівниками або уповноваженими особами сторін, які брали участь у пломбуванні приладу обліку.

Згідно п. 3.3 ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Згідно пп. 9, 26 п. 10.2 ПКЕЕ споживач зобов`язаний забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку, а також збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Уразі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 (пункт 6.40 ПКЕЕ).

У пункті 6.41 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

Відповідно до пункту 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Пунктом 3.30 ПКЕЕ передбачено, що експертиза засобу обліку в частині дослідження його відповідності нормованим метрологічним характеристикам та умовам експлуатації здійснюється у присутності уповноважених представників власника засобу обліку або організації, яка відповідає за його збереження, постачальника електричної енергії, електропередавальної організації, представника територіального органу, уповноваженого центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, на проведення державних приймальних і контрольних випробувань і повірки засобів вимірювальної техніки та на проведення атестації методик виконання вимірювань, що використовуються у сфері та/або поза сферою поширення державного метрологічного нагляду. Експертиза засобу обліку в частині дослідження матеріалів, речовин, із яких виготовлені засіб обліку та/або пломби, здійснюється спеціалізованими організаціями, які мають право на виконання таких робіт. Числові та описові дані, отримані під час експертизи, висновки зазначаються у відповідному документі.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта, визначення розміру коштів, належних до оплати, здійснення платежів вирішуються у судовому порядку.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, врегульовано відповідною Методикою № 562.

Згідно з положеннями пункту 3.1 Методики № 562 цей нормативно-правовий акт застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, зокрема: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта)) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів).

Також згаданим пунктом визначено, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.

Аналіз положень пункту 3.1 Методики № 562 дає підстави для висновку, що факт втручання споживача у роботу приладів обліку, у тому числі й дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, у разі невизнання ним такого факту, в обов`язковому порядку має бути підтверджений експертизою.

Аналогічні за змістом висновки відображені у постановах Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 749/943/16-ц (провадження № 61-23533св18), від 26 червня 2019 року у справі № 461/7533/16 (провадження № 61-18029св18).

Факт втручання споживача в роботу приладу обліку має бути підтверджено висновком відповідної експертизи, проведеної спеціалізованою організацією.

Під час вирішення питання щодо законності застосування до споживача заходів реагування за порушення ним ПКЕЕН (встановлення факту протиправності поведінки), зокрема в частині позаоблікового використання електричної енергії, суд оцінює усі докази, надані сторонами в обґрунтування їх доводів та заперечень у їх сукупності, при цьому враховує, що одним із способів доказування є реалізація особою права на звернення із клопотанням про проведення судової експертизи.

Факт установлення індикаторів має бути зафіксований в акті про пломбування, що підтверджує факт установлення таких індикаторів на прилади обліку та передачу таких приладів обліку, пломб та індикаторів на збереження, який складається в двох примірниках представниками енергопостачальника в присутності споживача (власника або наймача) або уповноваженої ним особи та підписується ними.

Так, згідно висновку призначеної ухвалою Корольовського районного суду міста Житомира від 01 квітня 2019 року та проведеної Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса у справі комплексної судової експертизи з дослідження полімерних матеріалів та виробів із них та електротехнічної експертизи від 16 серпня 2019 року, встановлено, що на поверхні частини цоколя, цілісність якого порушена і яка утримується в пазах кожуха, є нашарування речовини жовтувато-білого кольору, що є епоксидним клеєм. Встановити, чи мають спільну родову належність речовина, якою склеєно частини цоколя у вилученому 04 вересня 2017 року від ОСОБА_1 електролічильнику NiK 2301АП1В зав. № 1 року випуску, з речовиною, яка використовувалася заводом-виробником при виготовленні цього лічильника, не можливо. Електролічильник NiK 2301АП1В зав. № 1090352, що був встановлений у ОСОБА_1 , був у попередньому використанні. У схему вказаного електролічильника внесені конструктивні зміни, що не передбачені заводом-виробником (а.с. 124-132, т. 1).

У листі заступника директора підприємства з технічних питань ТОВ «НІК-Електроніка» Морозова О. А. від 05 грудня 2019 року зазначено, що корпус лічильника NiK 2301АП1В зав. № 1090352 виконаний у новому корпусі та з`єднаний шляхом лазерного зварювання, клей при цьому не використовувався, нашарування речовини жовто-білого кольору, що є епоксидним клеєм, не відповідає технічним характеристикам поєднання корпуса та свідчить про розкриття корпуса лічильника. Зазначені конструктивні зміни до вказаного лічильника дають можливість здійснювати позаоблікове чи частково позаоблікове споживання електроенергії.

За встановлених обставин, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що факт позаоблікового споживання електричної енергії у зв`язку із втручанням у роботу лічильника та внесення конструктивних змін в його електронну розрахункову схему, а також спосіб такого позаоблікового споживання, зокрема, можливість здійснювати дистанційне керування роботою досліджуваного приладу обліку із використанням додаткових електронних елементів типу пульта дистанційного управління із подаванням сигналу на інфрачервоний приймач, встановлений і підтверджується висновком спеціалізованої експертної установи (висновок від 30 березня 2018 № 1573/17-25/57/18-25), який під час розгляду справи належними і допустимими доказами не спростовано. Висновки зазначеного експертного дослідження не суперечать висновкам комплексної судової експертизи з дослідження полімерних матеріалів та виробів з них та електротехнічної експертизи від 16 серпня 2019 року, проведеної Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса, яким також підтверджується факт внесення конструктивних змін до електролічильника, встановленого в ОСОБА_1 , що не передбачені заводом-виробником.

Таким чином порушення споживачем Правил зафіксоване в Акті про порушення ПКЕЕ від 04 вересня 2017 року та підтверджене висновками експертиз.

Отже, позивачем безспірно доведено порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, положень законів України «Про електроенергетику», «;Про ринок електричної енергії», а тому останній повинен нести відповідальність за споживання необлікованої електроенергії з визначенням боргу у відповідності до вказаних норм права.

Посилання у своєму рішенні на практику Верховного суду, яка є релевантною у спірних правовідносинам, зокрема й на висновок Великої Палати Верховного Суду, зробленого у постанові від 05 жовтня 2022 року у справі №906/513/18, згідно якого Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 (далі -ПКЕЕ), передбачають, що пошкодження чи зрив пломб, відповідальність за збереження і цілісність яких відповідно до акта про пломбування покладено на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені, є окремими порушеннями ПКЕЕ, які полягають у невиконанні зазначеними суб`єктами передбаченого пунктом 3.3 і підпунктом 26 пункту 10.2 ПКЕЕ обов`язку зі збереження пломб, що відповідно до пунктів 6.40, 6.41 ПКЕЕ та підпунктів 1, 2 пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 є підставою для застосування її положень та нарахування вартості необлікованої електричної енергії (плати за поставлену електричну енергію). Положення підпункту 2 пункту 2.1 Методики слід тлумачити таким чином, що у разі виявлення вказаного в цьому підпункті порушення - відсутності встановлених пломб з відбитками тавр енергопостачальника на затискній кришці, інших пристроях і місцях, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку - підлягають застосуванню передбачені Методикою способи визначення вартості необлікованої електричної енергії без необхідності встановлювати, чи мало місце безоблікове споживання електричної енергії.

Разом з тим, апеляційний суд взяв до уваги пояснення представника позивача, викладені у відзиві до позовної заяви, що згідно листа виробника досліджуваного лічильника ТОВ «НІК-Електроніка» від 05 грудня 2019 року при виготовленні корпусу лічильника електричної енергії серії НІК 2301 АП1В №1090352 клей не використовується, а з`єднання здійснюється шляхом лазерного зварювання, використання епоксидного клею не відповідає технічним характеристикам поєднання корпусу. Наявність нашарувань жовто-білого кольору свідчить про розкриття корпусу лічильника.

Аргументи представника відповідача щодо неповноти проведених у справі експертних досліджень не спростовують висновки щодо порушення цілісності лічильника, який був у користуванні відповідача та на якого був покладений обов`язок по збереженню вимірювального пристрою.

Доводи представника відповідача щодо наявності у діях експертів Стельмашова І.В. та ОСОБА_2 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 384 КК України, належними доказами не підтверджені, а отже, на думку суду, є необґрунтованими.

У постанові від 05 квітня 2023 року під час перегляду рішень суду першої та апеляційної інстанції у даній справі Верховний суд у складі колегії Першої судової палати Касаційного цивільного суду звертав увагу на те, що об`єктом, що живиться електроенергією від мережі енергопостачання є комбінат з ремонту речового майн, згідно з актом про порушення від 04 вересня 2017 року у графі характеристика об`єкта зазначено комбінат ФОП ОСОБА_1 .

Надаючи оцінку вказаній обставини, апеляційний суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно з частиною сьомою статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осібпідприємців та громадських формувань» фізична особа-підприємець позбавляється статусу підприємця з дати внесення до відповідного державного реєстру запису про державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності цією фізичною особою.

Фізична особа-підприємець відповідає за зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном, крім майна, на яке згідно із законом не може бути звернено стягнення (частина перша статті 52 ЦК України).

Отже, у разі припинення підприємницької діяльності фізичною особою як її права, так і обов`язки за укладеними договорами не припиняються, а залишаються за нею як за фізичною особою.

Апеляційний суд звертає увагу, що у випадку припинення підприємницької діяльності ФОП (із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про державну реєстрацію такого припинення) її зобов`язання (господарські зобов`язання) за укладеними договорами не припиняються, а продовжують існувати, оскільки вона як фізична особа не перестає існувати та відповідає за своїми зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном (пункт 4.22 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі № 910/8729/18).

Судом встановлено, що за даними витягу із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, долученого позивачем (т.1 а.с.6), ОСОБА_1 припинив підприємницьку діяльність як фізична особа-підприємець 11 травня 2010 року (номер запису 2023506). Спірні правовідносини виникли між сторонами у справі 12 березня 2014 року з укладенням договору №235 про постачання електричної енергії укладений між директором Житомирського РЕМ ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , який за змістом договору діє на підставі паспорту НОМЕР_1 . Інших відомостей щодо підтвердження або спростування вказаних обставин матеріали справи не містять.

Тому, на переконання апеляційного суду, підстав вважати, що під час укладення вказаного договору №235 про постачання електричної енергії з Житомирським РЕМ, який є виробничим структурним підрозділом АТ «Житомиробленерго», ОСОБА_1 діяв як фізична особа-підприємець, немає.

Враховуючи те, що АТ «Житомиробленерго» у справі № 295/14823/18 подано достатньо об`єктивних, допустимих та переконливих доказів на підтвердження своїх позовних вимог, які відповідачем ОСОБА_1 не спростовані, апеляційний суд вважає, що рішення Богунського районного суду міста Житомира від 25 грудня 2024 року про задоволення позовних вимог АТ «Житомиробленерго» до ОСОБА_1 про стягнення 557417,32 грн вартості необлікованої електричної енергії є законним та обґрунтованим.

Інші доводи скарги, щодо необґрунтованого висновку суду першої інстанції про задоволення позову, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки такі доводи зводяться до викладення обставин справи із наданням особистих коментарів та тлумаченням норм чинного законодавства на власний розсуд, висвітлення цих обставин у спосіб, що є зручним для апелянта, що має за мету задоволення апеляційної скарги, а не спростування висновків суду першої інстанції. Фактично вони зводяться до переоцінки доказів та незгодою з висновками суду по їх оцінці.

Суд першої інстанції забезпечив повний та всебічний розгляд справи на основі наданих сторонами доказів, оскаржуване рішення відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Частиною першою статті 229 ЦПК України передбачено, що суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Докази та обставини, ні які посилається скаржник в апеляційній скарзі, були предметом дослідження судом першої інстанції та додаткового правового аналізу не потребують, оскільки при їх дослідження та встановленні судом дотримані норми матеріального і процесуального права.

На підставі наведеного, висновки суду першої інстанції є обґрунтованими та узгоджуються з матеріалами справи, при встановленні зазначених фактів судом не було порушено норм цивільного процесуального законодавства й правильно застосовано норми матеріального права.

Доводи апеляційної скарги, матеріали справи та зміст оскаржуваного судового рішення, не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, які передбачені нормами ЦПК України як підстави для скасування рішень.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, відповідно до якої пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» від 18 липня 2006 року).

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду постановлено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення має бути залишено без змін.

Керуючись ч.1 ст. 255, 259, 268, 367, 368, 374, 377, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Кравчука Василя Івановича залишити без задоволення, а рішення Богунського районного суду м. Житомира від 25 грудня 2024 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Судді

Повний текст постанови складено 03 червня 2025 року.