Справа № 703/1906/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2025 року м. Сміла

Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченко І.Я., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді Биченка І.Я. від розгляду цивільної справи №703/1906/25 за позовом Комунального підприємства «Смілакомунтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання послуг,

у с т а н о в и в :

08 квітня 2025 року КП «Смілакомунтеплоенерго» звернулося до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за надання послуг з постачання теплової енергії за період з жовтня 2021 року по березень 2025 року, 3% річних, інфляційних втрат та пені.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від цієї ж дати справу передано на розгляд судді Биченка І.Я.

Ухвалою від 15 квітня 2025 року суд відкрив провадження у справі та постановив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

05 травня 2025 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про відвід судді. Заява обґрунтована тим, що на розгляді судді Биченка І.Я. перебувала справа № 703/4218/24 за заявою КП «Смілакомунтеплоенерго» про видачу судового наказу про стягнення з неї боргу за послуги з постачання теплової енергії, за результатами розгляду якої було видано судовий наказ. Ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 29 листопада 2024 року судовий наказ, виданий суддею Биченком І.Я., був скасований. ОСОБА_1 вважає, що суддею Биченком І.Я. при розгляді справи №703/4218/24 було надано оцінку обставинам, які мають значення для об`єктивного та неупередженого розгляду справи №703/1906/25, що ставить під сумнів його об`єктивність, безпосередність та неупередженість у даній справі, так як у вказаних справах заявлені одні й ті ж вимоги та докази. Крім того, суддею Биченком І.Я. при розгляді справи №703/4218/24 було допущено порушення процесуальних норм судочинства, оскільки ним не було враховано, що до заяви про видачу судового наказу не було додано копію договору, за яким пред`явлено вимогу про стягнення грошової заборгованості, та копії інших документів, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Ухвалою від 12 травня 2025 року суд заяву ОСОБА_1 про відвід судді Биченка І.Я. від розгляду цивільної справи № 703/1906/25 передав на вирішення іншому судді, визначеному в порядку, передбаченому ст. 33 ЦПК України, у зв`язку з його необгрунтованістю.

Ухвалою від 14 травня 2025 року суд у складі судді Волосовського В.В. у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченка І.Я. від розгляду справи №703/1906/25 відмовлено.

До суду надійшла заява ОСОБА_1 , іменована відповідачем як заява про відвід судді Биченка І.Я. за нововиявленими обставинами. Відповідач повторно заявлений відвід обгрунтовує тим, що на розгляді судді Биченка І.Я. перебувала справа № 703/4218/24 за заявою КП «Смілакомунтеплоенерго» про видачу судового наказу про стягнення з неї боргу за послуги з постачання теплової енергії, за результатами розгляду якої було видано судовий наказ. Ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 29 листопада 2024 року судовий наказ, виданий суддею Биченком І.Я., був скасований. На думку ОСОБА_1 , участь судді у розгляді справи у наказному провадженні унеможливлює його ж участь у розгляді справи у позовному провадженні після скасування судового наказу. Прокоф`єва Л.О. вважає, що суддею Биченком І.Я. при розгляді справи №703/4218/24 було надано оцінку обставинам, які мають значення для об`єктивного та неупередженого розгляду справи №703/1906/25, що ставить під сумнів його об`єктивність, безпосередність та неупередженість у даній справі, так як у вказаних справах заявлені одні й ті ж вимоги та докази. Крім того, суддею Биченком І.Я. при розгляді справи №703/4218/24 було допущено порушення процесуальних норм судочинства, оскільки ним не було враховано, що до заяви про видачу судового наказу не було додано копію договору, за яким пред`явлено вимогу про стягнення грошової заборгованості, та копії інших документів, якими заявник обґрунтовує свої вимоги. Незважаючи на те, що заява про видачу судового наказу була подана з порушенням вимог та норм законодавства, суддя Биченко І.Я. видав судовий наказ, чим порушив основні завдання та основні засади (принципи) цивільного судочинства. Враховуючи наведене, ОСОБА_1 з метою забезпечення неупередженості у розгляді справи №703/1906/25 та виключенням будь-яких сумнівів щодо дотримання судом принципів законності, неупередженості та об`єктивності за результатами розгляду цієї справи, висловила свою недовіру судді Биченку І.Я. та заявила про відвід судді за нововиявленими обставинами.

Суд, ознайомившись з поданою заявою, доходить наступних висновків.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

ЄСПЛ зазначив, що найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (справа Гаусшильдта, № 11/1987/134/188).

Суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана (пункт 12 висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Ради Європи від 01 січня 2001 року «Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів»).

Відповідно до об`єктивного критерію потрібно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть існувати побоювання учасників справи при розгляді справи щодо відсутності безсторонності у певного судді, що об`єктивно виправдані.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у статтях 36, 37 ЦПК України.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з частиною 1 статті 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі.

ЦПК України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, проте визначає, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Відповідно до частини першої статті 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною другою статті 2 ЦПК України передбачено, що суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Як на підставу для відводу судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченка І.Я. відповідач ОСОБА_1 посилається на ті ж самі обставини, які були вказані у раніше поданій заяві від 05 травня 2025 року про відвід судді, а саме: сумніви у неупередженості та об`єктивності судді Биченка І.Я. під час розгляду справи № 703/1906/25.

Також ОСОБА_1 повторно вказує, що, на її думку, суддя не може брати участі у розгляді вказаної справи, оскільки він виніс судовий наказ зі стягнення заборгованості, що є предметом даного спору, який в подальшому було скасовано.

Втім, вказані доводи ОСОБА_1 були належним чином оцінені в ухвалі від 14 травня 2025 року щодо відмови в задоволенні заяви про відвід судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченка І.Я.

Згідно з частиною п`ятою статті 39 ЦПК України, якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Частиною третьою статті 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Положеннями частин першої-третьої статті 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, зокрема, дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи, що підставами заявленого вдруге відводу фактично є незгода ОСОБА_1 з попереднім процесуальним рішенням про відмову у відводі судді Биченка І.Я. і вони не є нововиявленими, а доводи повторно поданої заяви про відвід судді вже були предметом розгляду судом та є безпідставними, суд дійшов висновку, що заява Прокоф`євої Л.О. підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. 36, 37, 40, 41, 258-261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 від 24 травня 2025 року про відвід судді Биченка І.Я. від розгляду цивільної справи №703/1906/25 за позовом Комунального підприємства «Смілакомунтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання послуг залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її складання.

Суддя: І.Я. Биченко