ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 607/1675/25Головуючий у 1-й інстанції Позняк В.М.
Провадження № 22-ц/817/659/25 Доповідач - Костів О.З.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2025 року м. Тернопіль

Тернопільський апеляційний суд в складі:

головуючого - Костів О.З.

суддів - Гірський Б. О., Хома М. В.,

при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 06 травня 2025 року, постановлену суддею Позняком В.М., дату складення повного тексту не зазначено, про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення ухвали суду у справі №607/1675/25 за позовом ОСОБА_1 до громадської організації «Садівниче товариство «Вітамін» про визнання дій неправомірними та скасування акту,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до Тернопільського міськрайонного суду із позовом до громадської організації «Садівниче товариство «Вітамін» про визнання дій неправомірними та скасування акту від 11 січня 2025 року «Про порушення користування електроенергією на території СТ «Вітамін».

Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду від 05 березня 2025 року провадження у даній справі закрито на підставі п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України у зв`язку із тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про роз`яснення ухвали Тернопільського міськрайонного суду від 05 березня 2025 року, посилаючись на те, що судом позивачу не роз`яснено, в порядку якого саме судочинства повинна розглядатися справа.

Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду від 06 травня 2025 року в задоволенні даної заяви відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, ОСОБА_2 подав на неї апеляційну скаргу.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що її слід повернути апелянту з наступних підстав.

Згідно з частиною другою статті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до вимог п.п.2, 11 ч.3 ст.2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками образливих слів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) цивільного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року в справі №9901/34/19 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 червня 2022 року в справі №274/4944/20.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, апеляційна скарга ОСОБА_2 містить образливі висловлювання на адресу судді суду першої інстанції та апеляційного суду, які не відповідають стилю спілкування у діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні (між установами, окремою особою і установою, між посадовими особами тощо), дискредитують судові органи України, їх посадових осіб.

Такий виклад апеляційної скарги виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, є неприпустимим при оформленні апеляційної скарги та є виявом неповаги до суду, що суперечить основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню, а тому колегія суддів прийшла до висновку, що подання такої скарги є зловживанням заявником його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

Відповідно до частини третьої статті 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Апеляційний суд зазначає, що з метою уникнення дискредитації суду та суддів, учасники процесу повинні утримуватися від дій, які виражають неповагу до суду чи судді. При цьому, дії учасників справи, які мають ознаки неповаги до суду чи судді, можуть бути підставою для застосування до них заходів процесуального примусу, передбачених статтею 144 ЦПК України.

За наведених обставин, апеляційна скарга ОСОБА_2 на ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 06 травня 2025 року підлягає поверненню скаржнику.

Одночасно апеляційний суд роз`яснює, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, добросовісно користуючись цим правом, тобто керуючись завданням цивільного судочинства, не використовуючи образливі висловлювання, виявляючи повагу до учасників судового процесу та виконуючи інші вимоги чинного цивільного законодавства України.

Керуючись статтями 44, 260, 261 ЦПК України, суд апеляційної інстанції,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 06 травня 2025 року - повернути ОСОБА_3 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: Костів О.З.

Судді: Гірський Б.О.

Хома М.В.