Провадження №: 2-п/755/57/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" травня 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Лазоришин А.В.,

представника заявника/відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за заявою представника відповідача про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 09.12.2024 року у справі №755/15798/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

у с т а н о в и в:

10.03.2025 року представник відповідача через засоби поштового зв`язку звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 09.12.2024 року у справі №755/15798/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, у якій просить поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення, переглянути та скасувати заочне рішення суду.

Вимоги заяви мотивовано тим, що про наявність судового рішення стороні відповідача стало відомо лише 03.03.2025 року. Про намір звернутись із позовом про розірвання шлюбу позивачка відповідачу не повідомляла, також відповідач не отримував жодного судової кореспонденції, а тому був позбавлений можливості скористатись своїми процесуальними правами. Відповідач категорично проти розірвання шлюбу та вважає за можливе зберегти родину заради виховання спільної малолітньої дитини. Сторони проживають разом, займаються вихованням сина, сімейні стосунки не припинились. Позовна заява містить лише формальні посилання і відсутні дійсні підстави неможливості збереження шлюбу. Відповідач бажає примиритись і вважає, що позов заявлений лише з метою отримання додаткових пільг на дитину. Позивач не надав суду оригінал свідоцтва про шлюб і в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, суд не міг ухвалювати у справі заочне рішення.

29.05.2025 року до суду надійшла заява представника позивача до якої долучено оригінал свідоцтва про шлюб та представник вказує, що позивачка додатково підтверджує своє рішення про розірвання шлюбу. Позивачка заперечує проти доводів викладених у заяві про перегляд заочного рішення, наполягає на розірванні шлюбу та заперечує проти примирення з відповідачем. Рішення про розірвання шлюбу є кінцевим.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав вимоги заяви про перегляд заочного рішення з підстав викладених у ній, просить заяву задовольнити і призначити справу до судового розгляду по суті за правилами загального позовного провадження.

Позивачка та/або її представник в судове засідання не з`явились.

Суд, вивчивши зміст заяви про перегляд заочного рішення та додатків до неї, вислухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що відповідачу слід поновити процесуальний строк для подання заяви про перегляд заочного рішення, при цьому по суті відповідна заява не підлягає до задоволення, ураховуючи наступне.

Ухвалою суду від 17.09.2024 року відкрите провадження у справі, призначений розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.

09.12.2024 року у справі було ухвалене заочне рішення.

Матеріали справи не містять даних про отримання відповідачем копії заочного рішення, разом з цим убачається, що представник відповідача ознайомився з матеріалами справи 03.03.2025 року і звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення через засоби поштового зв`язку 10.03.2025 року.

Статтею 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З огляду на те, що заява про перегляд заочного рішення подана в межах 20-денного терміну від часу ознайомлення представника відповідача з матеріалами справи, строк на подання заяви про перегляд заочного рішення підлягає поновленню.

Разом з тим, по суті у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, шляхом його скасування, слід відмовити, ураховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз наведеної норми цивільного процесуального закону свідчить про те, що скасування заочного рішення судом, який його ухвалив, можливе лише у випадку встановлення судом одночасно кількох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, у даному випадку, судом не встановлено наявності сукупності вказаних обставин, що свідчить про неможливість скасування заочного рішення суду.

Статтею 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, направлена на зареєстровану у встановленому порядку адресу відповідача як внутрішньо переміщеної особи судова кореспонденція повернулись до суду без вручення адресату з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».

За змістом п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно п. 99-1 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009 року, рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка". Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка", працівник поштового зв`язку робить позначку "адресат відсутній за вказаною адресою", яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Поштовий конверт, у якому на адресу відповідача було надіслано судову кореспонденцію, містить позначку «судова повістка», натомість працівник поштового зв`язку в порушення вказаного п. 99-1 Правил помилково проставив відмітку у довідці про повернення кореспонденції «за закінченням терміну зберігання», замість вірної відмітки «адресат відсутній за вказаною адресою».

Однак наведене не змінює фактичних обставин про те, що повернення рекомендованого листа з позначкою «судова повістка» є поверненням з причини «адресат відсутній за вказаною адресою».

При цьому, відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, є належним повідомленням про наявний на розгляді суду спір відповідно до положень ст. 128 ЦПК України.

Крім того, зі змісту заяви про перегляд заочного рішення і додатків до неї, не вбачається посилань на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення спору.

Перелік засобів доказування встановлений у ч. 2 ст. 76 ЦПК України.

Фактично наведені стороною відповідача посилання є незгодою із рішенням суду першої інстанції, встановленими ним обставинами, наданою судом оцінкою доказам та застосованими до спірних відносин нормами законодавства, що є підставою для апеляційного оскарження рішення, а не для скасування заочного рішення, адже суд першої інстанції не має права скасовувати заочне рішення для надання іншої оцінки тим самим обставинам та доказам, що вже наявні у матеріалах справи, а інших доказів відповідач суду не надав.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259-261, 284-288, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Поновити відповідачу ОСОБА_3 пропущений процесуальний строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 09.12.2024 року у справі №755/15798/24.

Заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 09.12.2024 року у справі №755/15798/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити учасникам справи, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів від дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали суду складений 02.06.2025 року.

Суддя -