Головуючий у суді першої інстанції: Слободянюк А.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Крижанівська Г.В.
УХВАЛА

02 червня 2025 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача Крижанівської Г.В.,

суддів Оніщука М.І., Шебуєвої В.А.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Македона Олександра Андрійовича, поданою в інтересах Акціонерного товариства «Універсал Банк», на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 20 грудня 2024 року, ухвалене у складі судді Слободянюк А.В., у справі № 752/16478/24 за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 20 грудня 2024 року відмовлено в задоволенні позову Акціонерного товариства «Універсал Банк» (далі - АТ «Універсал Банк») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, 02 квітня 2025 року Македон О.А., який діє в інтересах АТ «Універсал Банк», подав апеляційну скаргу та порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду. Як на підставу для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження посилався на те, що вперше з апеляційною скаргою на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 20 грудня 2024 року представник АТ «Універсал Банк» звернувся в межах строку на апеляційне оскарження. Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 січня 2025 року апеляційну скаргу АТ «Універсал Банк» було залишено без руху, у зв`язку з несплатою скаржником судового збору. Копію ухвали Київського апеляційного суду від 23 січня 2025 року скаржником отримано не було, що підтверджується роздруківкою скріншоту з його електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд». В подальшому апеляційну скаргу було повернуто скаржнику, що стало підставою для повторного звернення з апеляційною скаргою на вищевказане рішення суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 травня 2025 року посилання представника Македона О.А., який діє в інтересах АТ «Універсал Банк», щодо поважності причин пропуску строку на звернення до суду з апеляційною скаргою визнано необґрунтованими, апеляційну скаргу залишено без руху з наданням особі, яка подала апеляційну скаргу, десятиденного строку з дня отримання копії вказаної ухвали для подання заяви про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження із зазначенням підстав для поновлення строків та надання доказів на підтвердження поважності причин пропуску строків на апеляційне оскарження.

На виконання вимог вказаної ухвали Київського апеляційного суду, Македон О.А., який діє в інтересах АТ «Універсал Банк», 21 травня 2025 року подав до суду заяву про усунення недоліків апеляційної скарги разом із клопотанням про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 20 грудня 2024 року.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 20 грудня 2024 року, представник АТ «Універсал Банк» зазначив, що 24 січня 2025 року о 17 год. 11 хв. представником АТ «Універсал Банк» на електронну пошту (ІНФОРМАЦІЯ_1) було отримано лист від Київського апеляційного суду (), який потрапив до папки спам. У тексті листа зазначено наступне: «За електронною адресою прийняття вхідних електронних листів не здійснюється. Електронний лист та вкладені до нього документи можуть містити конфіденційну інформацію. Якщо Ви не є адресатом (або отримали цей лист помилково), просимо повідомити про це Київський апеляційний суд і знищити (видалити) лист із вкладеннями. Будь-яке несанкціоноване копіювання, розголошення або поширення інформації, що міститься в електронному листі та у вкладеннях до нього, заборонено.» Тобто, апеляційний суд сам зазначив, що прийняття електронних листів з адреси не здійснюється. Таким чином, ухвалу Київського апеляційного суду від 23 січня 2025 року не було належним чином направлено представникові АТ «Універсал Банк».

Разом з тим, наведені представником АТ «Універсал Банк» обставини не відповідають матеріалам справи та не можуть бути достатньою підставою для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, повний текст рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 20 грудня 2024 року було складено 20 грудня 2024 року (а.с. 50-55).

Вперше з апеляційною скаргою на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 20 грудня 2024 року представник АТ «Універсал Банк» звернувся 20 січня 2025 року, тобто в межах строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 січня 2025 року вказану апеляційну скаргу представника АТ «Універсал Банк» залишено без руху та надано строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме, надання оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Згідно звіту Автоматизованої системи електронного документообігу «Апеляція» про доставку вихідної кореспонденції копію ухвали Київського апеляційного суду від 23 січня 2025 року доставлено до електронного кабінету представника АТ «Універсал Банк» 25 січня 2025 року о 03:16 год. (а.с. 74).

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, представником АТ «Універсал Банк» не було надано доказів на спростування вказаних обставин та не надано доказів на підтвердження того, що копія вказаної ухвали суду до його електронного кабінету не надходила.

Крім того, як зазначив представник АТ «Універсал Банк», лист від Київського апеляційного суду з повідомленням про постановлення ухвали від 23 січня 2025 року, надійшов на його електронну пошту (ІНФОРМАЦІЯ_1) 24 січня 2025 року о 17 год. 11 хв. Тобто, представник АТ «Універсал Банк» фактично сам підтвердив отримання ним копії вказаної ухвали суду.

До заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження представником АТ «Універсал Банк» не було надано жодних доказів на підтвердження того, що отриманий від Київського апеляційного суду лист з копією ухвали від 23 січня 2025 року потрапив до папки спаму, у зв`язку з чим він не відкривався. В заяві представник зацитував зміст текстового повідомлення листа, що свідчить про те, що він відкривав відповідний лист, а отже, був повідомлений про залишення апеляційної скарги без руху та мав можливість усунути визначені судом недоліки апеляційної скарги.

Також, колегія суддів критично ставиться до доводів представника АТ «Універсал Банк» про те, що Київським апеляційним судом не здійснюється прийняття вхідних електронних листів за електронною адресою , з якої було отримано вищевказаний лист, оскільки такі доводи не підтверджені належними доказами, а визначені судом недоліки апеляційної скарги могли бути усунуті шляхом подання до суду відповідних документів черес систему «Електронний суд», засобами поштового зв`язку або через канцелярію суду.

В постановах від 22 березня 2023 року №640/9792/20, від 24 липня 2023 року від №200/3692/21 Верховний Суд висловив позицію, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії права на суд, може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.

Процесуальний строк, зокрема строк на апеляційне оскарження у разі повторного подання апеляційної скарги може бути поновлено у випадку дотримання одночасно таких умов: первісне звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою відбулось у межах передбаченого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження; повторне подання апеляційної скарги відбулось в межах строку апеляційного оскарження, встановленого процесуальним законом, або упродовж розумного строку після отримання копії відповідної ухвали суду про повернення первісної скарги, без невиправданих затримок і зайвих зволікань; скаржником продемонстровано добросовісне ставлення до реалізації ним права на апеляційне оскарження й вжито усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків апеляційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої апеляційної скарги, і такі недоліки фактично усунуті станом на момент повторного звернення з апеляційною скаргою; доведено, що повернення попередньо поданих апеляційних скарг відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення, і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції, й не могли бути усунуті скаржником; наявність таких обставин підтверджено належними і допустимими доказами.

Водночас, неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку скаржника є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Невиконання скаржником вимог процесуального закону щодо належного оформлення скарги, та як наслідок, повернення заявнику скарги не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, які можуть зумовити перегляд остаточного і обов`язкового судового рішення після закінчення строку його оскарження, а відтак не свідчить про наявність поважних підстав для поновлення цього строку.

Порушуючи питання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 20 грудня 2024 року, представник АТ «Універсал Банк» не надав доказів на підтвердження наявності у АТ «Універсал Банк» об`єктивних і непереборних обставин, які перешкоджали банку усунути недоліки апеляційної скарги, визначені в ухвалі Київського апеляційного суду від 23 січня 2025 року.

Відповідно, повернення поданої вперше апеляційної скарги АТ «Універсал Банк» мало місце із причин, які повністю залежали від позивача, що позбавляє суд можливості оцінювати такі причини пропуску строку як поважні.

Відповідно до практики ЄСПЛ вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду є порушенням законних права та інтересів сторін і суперечить принципу правової визначеності та праву на справедливий суд, що закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (пункт 53 рішення ЄСПЛ від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України»).

ЄСПЛ неодноразово звертав увагу, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04 жовтня 2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Представник АТ «Універсал Банк» не довів наявність у позивача об`єктивних непереборних обставин, які б могли бути визнані судом як поважні причини для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 20 грудня 2024 року.

З урахуванням викладеного, у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Македона О.А., який діє в інтересах АТ «Універсал Банк», на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 20 грудня 2024 року слід відмовити.

Керуючись ч. 4 ст. 357, ст. 358 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Македона Олександра Андрійовича, який діє в інтересах Акціонерного товариства «Універсал Банк», на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 20 грудня 2024 року, ухвалене у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач:

Судді: