У Х В А Л А

30 грудня 2025 року смт.Криве Озеро

Суддя Кривоозерського районного суду Миколаївської області Репушевська О.В., ознайомившись з позовною заявою Кривоозерської селищної ради до ОСОБА_1 третя особа Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області, відділ №2 Управління забезпечення реалізації Державної політики у сфері земельних відносин ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області про скасування державної реєстрації земельної ділянки,

в с т а н о в и л а :

Кривоозерська селищна рада звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області, відділ №2 Управління забезпечення реалізації Державної політики у сфері земельних відносин ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області про скасування державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :06:029:2116, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , зареєстрованої державним реєстратором Відділу №2 Управління забезпечення реалізації Державної політики у сфері земельних відносин ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області 01 квітня 2025 року, номер витягу:НВ-025.

Позовні вимоги мотивовані тим, що частина земельної ділянки, на яку претендує ОСОБА_1 , на думку позивача, відноситься до прибудинкової території двохповерхового житлового будинку, який розташований за адресою АДРЕСА_1 . На даний час відповідач ОСОБА_1 , виготовивши Технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), клопоче перед Кривоозерською селищною радою про її затвердження та надання їй у власність земельної ділянки для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, з кадастровим номером :06:029:2116.

При цьому, матеріали заяви та додані до неї документи, вказують на те, що - право власності за відповідачем не зареєстровано, - спір не стосується виникнення, зміни чи припинення цивільного права власності, - право власності земельної ділянки, на якій розташований двоповерховий багатоквартиврний будинок, не зареєстровано.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд дійшов таких висновків.

За положеннями ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що заявлені позовні вимоги спрямовані на оскарження дій та результатів діяльності суб"єкта владних повноважень - органу Держгеокадастру, який здійснив державну реєстрацію земельної ділянки шляхом внесення відповідних відомостей до Державного земельного кадастру.

Отже, предметом позову, з яким звернувся позивач, є перевірка законності дій суб"єкта владних повноважень.

Згідно положень ч.1 ст.19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження; спори між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень..

Положеннями ст.4 КАС України, дано визначення термінів публічно-правового спору - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг;

індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк;

Тому загальними критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути і пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

За наведеним у п.7 ч.1 ст.4 КАС України визначенням суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

З вищенаведеного констатується, що до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно - правовим вважається, зокрема, спір, у якому сторони правовідносин виступають одна щодо іншої не як рівноправні і в якому одна зі сторін виконує публічно-владні управлінські функції та може вказувати або забороняти іншому учаснику правовідносин певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.

Необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є здійснення ним публічно-владних управлінських функцій. Ці функції суб`єкт повинен виконувати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.

Приватно-правові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення, як правило майнового, приватного права чи інтересу.

Спірні у справі, за заявленим позовом, спірні правовідносини врегульовані, зокрема, Законом України від 07 липня 2011 року №3613-VI "Про Державний земельний кадастр", згідно якого державна реєстрація земельної ділянки - внесення до Державного земельного кадастру передбачених цим Законом відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера.

За положеннями ч.ч.1, 2 ст.6 Закону України "Про Державний земельний кадастр" передбачено, що ведення та адміністрування Державного земельного кадастру забезпечуються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Держателем Державного земельного кадастру є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Згідно положень ч.ч.,1,4 ст.9 цього ж Закону визначено, що внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання таких відомостей здійснюються державними кадастровими реєстраторами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Державний кадастровий реєстратор: здійснює реєстрацію заяв про внесення відомостей до Державного земельного кадастру, надання таких відомостей; перевіряє відповідність поданих документів вимогам законодавства; формує поземельні книги на земельні ділянки, вносить записи до них, забезпечує зберігання таких книг; здійснює внесення відомостей до Державного земельного кадастру або надає відмову у їх внесенні; присвоює кадастрові номери земельним ділянкам; надає відомості з Державного земельного кадастру та відмову у їх наданні; здійснює виправлення помилок у Державному земельному кадастрі; передає органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно відомості про земельні ділянки.

Відповідно до положень ст.16 вищевказаного Закону встановлено, що земельній ділянці, відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру, присвоюється кадастровий номер. Кадастровий номер земельної ділянки є її ідентифікатором у Державному земельному кадастрі. Система кадастрової нумерації земельних ділянок є єдиною на всій території України. Кадастровий номер скасовується лише у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. Зміна власника чи користувача земельної ділянки, зміна відомостей про неї не є підставою для скасування кадастрового номера. Скасований кадастровий номер земельної ділянки не може бути присвоєний іншій земельній ділянці. Інформація про скасовані кадастрові номери земельних ділянок зберігається у Державному земельному кадастрі постійно.

За положеннями ст.79-1 Земельного кодексу України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Формування земельних ділянок здійснюється, зокрема, у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності.

Земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї.

Державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.

Тож державна реєстрація земельної ділянки шляхом внесення до Державного земельного кадастру передбачених законом відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера є результатом реалізації органами Держгеокадастру належних їм контрольних функцій у сфері управлінської діяльності.

Прийняття рішення щодо державної реєстрації земельної ділянки або відмови у здійсненні такої реєстрації саме собою не породжує виникнення жодних речових прав на цю земельну ділянку (правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 04 травня 2022 року у справі №817/154/18).

Верховний Суд у постанові від 20 травня 2022 року у справі №802/1840/18-а сформував схожий висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах про те, що дії стосовно державної реєстрації земельної ділянки спрямовані для визначення земельної ділянки як об`єкта цивільних прав та не стосуються реєстрації речових прав на неї.

Якщо в результаті прийняття рішення особа набуває речового права на земельну ділянку, то спір стосується приватно-правових відносин і підлягає розгляду в порядку цивільного чи господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін спору.

Зазначений висновок узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 13 листопада 2019 року у справі № 823/1984/16.

У позові, поданому Кривоозерською селищною радою, заявлено вимогу про скасування в Державному земельному кадастрі запис про державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :06:029:2116, площею 0.0641 га, що розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Мотивуючи позовні вимоги позивач вказує, що державна реєстрація земельної ділянки з кадастровим номером :06:029:2116, площею 0.0641 га, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , була здійснена на підставі Технічної документації із землеутрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної діялнки в натурі ( на місцевості), яка не відповідає вимогам закону, чим порушено права та законні інтереси позивача. Спору про речове право у справі не заявлено.

При цьому, будь-яких позовних вимог, які б випливали з заявленої позовної вимоги, або ж були з нею пов`язані, до відповідача ОСОБА_1 , не пред`явлено.

За положеннями п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Зважуючи на характер правовідносин, що виникли між сторонами, зміст прав та обов`язків у цих правовідносинах, їх суб`єктний склад, суд дійшов до висновку, що у цій справі має місце публічно-правовий спір.

За таких обставин, вважаю за доцільне відмовити у відкритті провадження у справі за поданою позовною заявою, оскільки її вимоги підлягають розгляду в порядку адміністративного, а не цивільного судочинства.

Керуючись ст.ст.19, 186, 260 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и л а:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за позовною заявою Кривоозерської селищної ради до ОСОБА_1 третя особа Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області, відділ №2 Управління забезпечення реалізації Державної політики у сфері земельних відносин ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області про скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі надіслати позивачу разом із заявою та доданими до неї матеріалами. Копія заяви залишається в суді.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Миколаївського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ: