У Х В А Л А

Іменем України

15 грудня 2025 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Рожкова О.С., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна із чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності,

У С Т А Н О В И В :

1. 02.12.2025 представник позивача ОСОБА_1 (далі також позивач) адвокат Воронюк Катерина Юріївна засобами поштового зв`язку направила до Корольовського районного суду міста Житомира позовну заяву до ОСОБА_2 (далі також відповідач), в якій просила:

- визнати договір купівлі - продажу зареєстрований приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Брох А.А. 09 жовтня 2025 року за реєстраційним №2384 недійсним.

- витребувати майно із чужого незаконного володіння з відповідача на користь позивача квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

- скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на квартиру яка знаходиться в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 040, номер відомостей про речове право: 52042060, на підставі договору купівлі - продажу, серія та номер: 2384, виданий 09.10.2023 року, виданий Приватним нотаріусом Брох А.А. Житомирського міського нотаріального округу.

2. Встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам пункту 3 частини 3 статті 175, частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, а саме:

(і) позовна заява не містить зазначення ціни позову;

3. Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України,у позовах про визнання права власності на майно або його витребування, ціна позову визначається вартістю майна.

(іі) так, до позовної заяви не додано доказів на підтвердження сплати судового збору у розмірі передбаченому Законом України "Про судовий збір", або документу, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

4. Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

5. В позовній заяві представник позивача зазначає, що позивач звільнений від сплати судового збору з посиланням на п. 13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», оскільки він є військовослужбовцем. Також посилається на висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в ухвалі від 03.07.2024 у справі №567/79/23.

6. Так, відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

7. Ухвалою від 03 липня 2024 року Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду передав справу № 567/79/23 на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

8. Ухвалу мотивував тим, що правовий висновок щодо застосування п. 13 ч. першої статті 5 Закону № 3674-VI виключно у контексті статей 12 та 22 Закону № 3551-XII, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19, є конкретним та однозначним - таким, що позбавляє можливості застосувати пункт 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI у справі, що розглядається.

Зазначив, що у справі, яка передана на розгляд, застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, яке обмежене виключно змістом статей 12 та 22 Закону № 3551-XII, матиме результатом позбавлення учасника бойових дій ОСОБА_1 пільги, на яку він має право відповідно до реального змісту пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI (п.45).

Дійшов висновку, що необхідним є значно ширше тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI та встановлення однозначного його розуміння (п.53), що застосування вказаного пункту має відбуватися при зверненні осіб, які у ньому зазначені, до суду у зв`язку з порушенням будь-яких їх прав, не тільки тих, які безпосередньо пов`язані з відповідним їх статусом (учасник бойових дій, постраждалий учасник Революції Гідності, Герой України), незалежно від характеру, предмета та підстав їх позовів (п. 58).

9. Проте, ухвалою від 11.09.2024 Велика Палата Верховного Суду справу № 567/79/23 повернула на розгляд Третій судовій палаті Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду з огляду на недоцільність розгляду справи Великою Палатою Верховного Суду через наявність висновку щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому нею рішенні.

10. Зокрема, Велика Палата Верховного Суду звернула увагу, що згідно з відкритими та загальнодоступними даними Офіційного вебпорталу парламенту України, у березні 2020 року у Верховній Раді України зареєстрований проєкт Закону про внесення зміни до статті 5 Закону України "Про судовий збір" (щодо сплати судового збору при захисті прав учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності та Героїв України) (п.79).

До проєкту цього Закону було надано пояснювальну записку та висновки комітетів Верховної Ради України з яких вбачається, що метою цього законопроєкту було усунення суперечності, що буде сприяти приведенню законодавства України про права і свободи людини і громадянина у відповідність до вимог принципів верховенства права та правової визначеності. А саме запропоновано внести зміни до Закону України "Про судовий збір" в частині викладення пункту 13 частини першої статті 5 зазначеного Закону в такій редакції: "учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у всіх справах незалежно від характеру порушених прав".

Проте Верховна Рада України не прийняла Закон про внесення зміни до статті 5 Закону України "Про судовий збір" (щодо сплати судового збору при захисті прав учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності та Героїв України).

Тобто законодавець чітко визначив свою позицію щодо спірного питання.

Отже, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що із часу прийняття нею 09 жовтня 2019 року постанови у справі № 9901/311/19, як і постанови від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 із висновками щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI з урахуванням вимог статей 12 та 22 Закону № 3551-XII, відсутні підстави стверджувати, що відбулась зміна суспільних відносин чи нормативного регулювання, внаслідок чого цей висновок втратив зрозумілість, набув ознак неузгодженості, необґрунтованості, незбалансованості чи помилковості (п.п.80-83).

11. З огляду на викладене, у суду відсутні підстави для врахування посилань представника позивача на ухвалу Верховного Суду від 03.07.2024 у справі № 567/79/23.

12. Отже, аналізуючи зазначену норму п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» можна дійти висновку, що законодавець чітко визначив можливість звільнення від сплати судового збору учасникиів бойових дій саме у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

13. Тому, оскільки дані позовні вимоги не пов`язані з виконанням позивачем військових обов`язків та не стосуються його службових обов`язків, то судовий збір за подання позовної заяви у цій справі підлягає сплаті.

14. Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру (визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності) та одну вимогу майнового характеру (витребування майна із чужого незаконного володіння).

15. Абзацом першим частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

16. За подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

17. За подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

18. Отже, за подання позовної заяви, в якій одночасно об`єднано вимоги майнового та немайнового характеру позивач до позовної заяви мав додати докази на підтвердження сплати судового збору у розмірі 2 422, 40 грн (1211,20 х2) та 1 % вартості квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

19. Для визначення ціни позову з урахуванням вартості майна не може бути прийнята до уваги копія висновку про вартість зазначеної квартири, оскільки оцінка вартості майна проведена 06.10.2023 та втратила свою чинність 06.04.2024.

20. Згідно з частиною 2 статті 176 Цивільного процесуального кодексу України якщо на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого чи з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

21. Відповідно до відкритих відомостей з сайту «DIM.RIA» середня вартість квартири по АДРЕСА_2 , становить 767 доларів США за кв.м. Загальна площа квартири АДРЕСА_3 , що є предметом розгляду 60,67 кв. м. х 767 доларів США за кв.м. = 46 533 доларів США, що за курсом = 42 грн/ долари США, становить 1 955 000 грн.

22. Таким чином, ціна позову у даній справі становить 1 955 000 грн, а сума судового збору у розмірі 1 % - 19 550 грн. Разом з тим, з урахуванням встановленої законом верхньої межі судового збору, що становить 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме 15 140 грн, розмір судового збору підлягає визначенню у сумі 15 140 грн.

23. Отже, оскільки на момент пред`явлення позову встановити точну ціну спірної квартири неможливо, суд за правилами частини 2 статті 176 Цивільного процесуального кодексу України попередньо визначає судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 15 140 грн, з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої при вирішенні справи.

24. Судовий збір підлягає сплаті на рахунок UА0006832, отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/Корольов. р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, із зазначенням призначення платежу: судовий збір за позовом (ПІБ позивача), податковий номер, номер справи, найменування суду.

25. Відповідно до частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

26. Позивач має усунути зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви шляхом подання до суду нової позовної заяви із зазначенням ціни позову, а також доказів на підтвердження сплати судового збору у розмірі 17 562, 40 грн (15 140 грн (одна майнова вимога) +2 422, 40 грн (дві вимоги немайнового характеру).

Керуючись статтями 175, 177, 185, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 залишити без руху та надати строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання представником позивача копії ухвали в електронному вигляді.

2. Роз`яснити, що у разі неусунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі, у встановлений судом строк, заява підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає..

Суддя Олена РОЖКОВА