Справа № 932/7008/21
Провадження № 2/932/172/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2025 року м. Дніпро

Шевченківський районний суд міста Дніпра у складі головуючого судді Потоцької С.С., за участю секретаря судового засідання Карапиш А.М., розглянувши у відкритому судовому засідання цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Шевченківського районного суду міста Дніпра Кондрашова І.А. перебувала цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Рішенням зборів суддів Шевченківського районного суду міста Дніпра вирішено здійснювати повторний автоматизований розподіл справ, які перебувають у його провадженні.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючою суддею у цій справі визначена суддя Шевченківського районного суду міста Дніпра Потоцька С.С.

Представник позивача адвокат Тарасевич С.В. подав заяву про залишення позову без розгляду у зв`язку з примиренням сторін, а також просить скасувати заходи забезпечення позову, які накладені постановою Дніпровського апеляційного суду від 03.11.2021.

Сторони у судове засідання не з`явилися, повідомлені належним чином, надали заяви про розгляд справи без участі.

У зв`язку з неявкою у судове засідання сторін у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалось.

Розглянувши клопотання представника позивача, суд дійшов таких висновків.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд ( ч. 3 ст. 13 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Оскільки заява подана позивачем не суперечить закону та відповідає інтересам сторін, суд вважає, що заява представника позивача підлягає задоволенню.

Щодо скасування заходів забезпечення позову.

Позивач зверталася до суду зі заявою про забезпечення позову, в якій вона просила вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежитлове приміщення № 1 в житловому будинку А-4, яке знаходиться в АДРЕСА_1 та заборонити його відчуження.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01.09.2021 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності -відмовлено.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 03.11.2021 ухвала Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 вересня 2021 року скасована в часті відмови у задоволенні заяви про забезпечення позову шляхом заборони відчуження та заборонено ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) відчужувати, у тому числі продавати, дарувати, звертати стягнення, передавати в заставу, управління, іншим способом відчужувати нежитлове приміщення №1 в житловому будинку А-4, загальною площею 145,2 м2, літ. а3 -1- сходи, літ. а4-1-сходи, яке знаходиться в АДРЕСА_1 .

Відповідно до частин першої та другої статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала (частина четверта статті 158 ЦПК України).

Відповідно до ч.9, 10 статті 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Отже правовий інститут скасування заходів забезпечення позову передбачає зняття застосованих судом обмежень, покликаних забезпечити можливість виконання судового рішення, у випадку зміни ситуації в порівнянні з тією, що існувала при застосуванні таких обмежень, коли в результаті такої зміни потреба в застосованих обмеженнях припинила своє існування.

На цей час позивач не вважає доцільним в обтяженні майна, а тому, користуючись наданими процесуальними правами, має право ставити питання про скасування вжитих заходів забезпечення позову, оскільки таке право гарантоване йому законом і не залежить від волі інших учасників.

Враховуючи те, що за заявою позивача позов залишено без розгляду, потреба в застосуванні заходу забезпечення позову, яка встановлювалася судом в інтересах позивача, відпала, тож заява про скасування заходів забезпечення позову підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 158, 257, 260, 261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності - залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпеченні позову, вжиті постановою Дніпровського апеляційного суду від 03.11.2021, у виді заборони ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) відчужувати, у тому числі продавати, дарувати, звертати стягнення, передавати в заставу, управління, іншим способом відчужувати нежитлове приміщення № 1 в житловому будинку А-4, загальною площею 145, 2 м2, літ. а3 -1- сходи, літ. А 4-1-сходи, яке знаходиться в АДРЕСА_1 .

Копію ухвали надіслати всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С.С. Потоцька