Справа №295/4635/25
УХВАЛА

18.12.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Чішман Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Лайчук В.В.,

вирішуючи питання про прийняття заяви про збільшення позовних вимог у справі за первісною позовною заявою представника ОСОБА_1 адвоката Ляхова Олександра Валерійовича до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики та зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання договору про відступлення права вимоги незаконним та його скасування, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Богунського районного суду м. Житомира на стадії судового розгляду перебуває вказана цивільна справа, підготовче судове засідання в якій було призначено на 30.06.2025.

09.12.2025 від ОСОБА_2 надійшла заява про збільшення позовних вимог, у якій останній просить винести рішення про визнання ордера, виданого адвокатом Ляховим О.В. серії АМ №11123886 від 03.04.2025 недійсним, стягнути з відповідачів витрати на правничу допомогу та судовий збір.

Також 15.12.2025 ОСОБА_2 подав до суду заяву про об`єднання позовів, в якій просив об`єднати справи за його зустрічними позовами №295/4635/25 та №295/4638/25.

Дослідивши вказані заяви, судом встановлено наступне.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретної позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Зміна позивачем підстав і предмета позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива.

Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Зміна предмета позову означає зміну матеріально-правової вимоги до позивача. Зміна підстави позову означає зміну обставин, якими позивач обґрунтовує свою вимогу до відповідача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Разом з тим не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача (постанова Верховного Суду від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19).

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається (п.7.42 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15).

Дослідивши заяву ОСОБА_2 від 09.12.2025, суд дійшов висновку, що остання не є заявою про збільшення позовних вимог, оскільки позивачем за зустрічною позовною заявою не збільшено кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в зустрічній позовній заяві, в той же час збільшено може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Заява ОСОБА_2 від 15.12.2025 про об`єднання позовів в справах №295/4635/25 та №295/4638/25, обгрунтована тим, що наявні ознаки ст. 188 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст.188 ЦПК України суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Згідно з ч. 3 ст.188ЦПК України об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

Відповідно до ч. ч. 7, 8 ст.188ЦПК України про об`єднання справ в одне провадження, роз`єднання позовних вимог, про відмову в об`єднанні справ в одне провадження суд постановляє ухвалу. Справи, що перебувають у провадженні суду, в разі об`єднання їх в одне провадження, передаються на розгляд судді, який раніше за інших суддів відкрив провадження у справі.

Разом з тим, відповідно до п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

Між тим, об`єднання кількох позовних вимог в одне провадження недоцільне в тих випадках, коли позовні вимоги виникають з різних правовідносин, врегульованих різними галузями права, і спрямовуються на досягнення різної мети, та коли незважаючи на те, що між сторонами виникли правовідносини, які регулюються однією й тією самою галуззю права.

Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

Підготовче судове засідання у даній справі було призначено на 30.06.2025.

Таким чином, ОСОБА_2 пропущено строк для подачі заяви про об`єднання позовних заяв.

Крім того, позовні вимоги в справах які просить об"єднати ОСОБА_2 , виникли між тими самими сторонами, проте стосуються з різних договорів, не є такими що нерозривно пов`язані між собою, та від вирішення однієї з вимог не залежить вирішення інших.

За наведених обставин у задоволенні заяви про об"єднання позовних вимог суд відмовляє.

Керуючись ст.ст. 49, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В прийнятті заяви ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог відмовити.

Відмовити ОСОБА_2 в задоволенні заяви про об`єднання позовних заяв в одне провадження відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М. Чішман