Головуючий у суді першої інстанції Ю.Н. Савчук
Суддя - доповідач у суді апеляційної інстанції Л. Д. Поливач
Постанова

Іменем України

23 грудня 2025 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого Поливач Л. Д. (суддя - доповідач),

суддів Стрижеуса А. М., Шкоріної О. І.

сторони

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2

розглянувши у приміщенні Київського апеляційного суду у порядку письмового провадження (без повідомлення учасників справи (їх представників) апеляційну скаргу ОСОБА_2 , подану представником ОСОБА_3 , на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 22 липня 2025 року,

у с т а н о в и в :

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа № провадження 761/47109/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Забавська Н.В., про розірвання договору довічного утримання, скасування запису, визнання права власності на майно.

21.07.2025 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у виконанні договору довічного утримання.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 22 липня 2025 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у виконанні договору довічного утримання повернуто заявнику.

Не погоджуючись з ухвалою суду ОСОБА_2 через свого представника ОСОБА_3 звернулась з апеляційною скаргою, просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва 22 липня 2025 року про повернення зустрічного позову.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що твердження суду про те, що ухвала суду про відкриття провадження у справі від 07.03.2025 була доставлена до електронного кабінету представника відповідача 31.05.2025 не відповідає дійсності, так як представник відповідача не отримував в електронному кабінеті 31.05.2025 ухвалу суду про відкриття провадження у справі.

Зауважує, що в матеріалах справи відсутні відомості щодо отримання відповідачем та його представником ухвали суду про відкриття провадження у справі, отже скаржником не було пропущено строк для подання зустрічної позовної заяви.

Позивач ОСОБА_1 , третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Забавська Н.В., правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу не скористалися.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ухвала суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві передбачена п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, оскільки із матеріалів справи не вбачається обставин, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникли з одних правовідносин, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Повертаючи зустрічну позовну заяву суд першої інстанції вказував, що з ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 07 березня 2025 року вбачається, що відповідачці установлено строк для подання відзиву на позовну заяву із додержанням вимог ст. 178 ЦПК України - 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Також в ухвалі зазначено, що згідно довідки про доставку електронного документу, ухвала суду про відкриття провадження у справі від 07.03.2025 була доставлена до електронного кабінету представника відповідача ОСОБА_3 31.05.2025.

Суд дійшов висновку, що зустрічний позов подано поза межами встановленого судом в ухвалі від 07.03.2025 15 денного терміну з моменту отримання копії ухвали суду для подання відзиву на позовну заяву.

Дослідивши наявні у справі докази, колегія суддів встановила, що вищенаведені обставини справи, які суд вважав встановленими є доведеними.

Висновки суду відповідають таким обставинам справи та вимогам закону.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що строк на подачу зустрічного позову пропущено відповідачкою з огляду на таке.

Виходячи з приписів статей 55,129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, у цьому випадку норм ЦПК України.

Право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним; подаючи зустрічну позовну заяву, заявник повинен дотримуватись вимог ЦПК України щодо її подання.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з частиною першою статті 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України одним із спеціальних прав відповідача є право подати зустрічний позов.

Зустрічний позов - це позов, який подається відповідачем до позивача у тому самому судовому процесі задля захисту проти первісних позовних вимог.

Метою пред`явлення зустрічного позову є спільний розгляд позовів в інтересах процесуальної економії, а в ряді випадків - уникнення постановлення суперечливих судових рішень.

Згідно з частинами першою та другою статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до частини сьомої статті 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (стаття 123 ЦПК України).

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (стаття 194 ЦПК України).

Отже, зустрічна позовна заява, подана до суду поза межами строку для подання відзиву, підлягає поверненню судом заявнику.

Матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 17.12.2024 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Забавська Н.В., про розірвання договору довічного утримання, скасування запису, визнання права власності на майно.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 07 березня 2025 року відкрито провадження у даній справі, та встановлено відповідачці строк для подання відзиву на позовну заяву із додержанням вимог ст. 178 ЦПК України та заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали. Роз`яснено відповідачці право пред`явлення зустрічного позову у строк для подання відзиву.

Як вбачається з ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 22.07.2025, згідно довідки про доставку електронного документу, ухвала суду про відкриття провадження у справі була доставлена до електронного кабінету представника відповідача ОСОБА_3 31.05.2025.

Колегія суддів звертає увагу на наступне.

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою (п. 17 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи).

Згідно з пунктом 37 Положення підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Відповідно до абзацу 2 ч. 8 ст. 14 ЦПК України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Отже, зважаючи на наведене, ОСОБА_2 починаючи з 31.05.2025 відомо про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 де вона зазначена відповідачем.

21 липня 2025 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшла зустрічна позовна заява.

Клопотання про продовження судом строку для подання зустрічного позову не подано.

Суд дійшов вірного висновку щодо строку пред`явлення зустрічного позов, який закінчився 15 червня 2025 року, враховуючи положення ст. 193 ЦПК України, виходячи з належної дати вручення ухвали про відкриття провадження 31.05.2025.

Зустрічний позов був пред`явлений ОСОБА_2 21 липня 2025 року, тобто з пропуском встановленого законом строку.

Згідно висновку викладеного у постанові Верховного Суду від 18 вересня 2019 року в справі № 910/16837/18, відлік строку на подання відзиву на позовну заяву та, відповідно, подання зустрічної позовної заяви пов`язується з постановленням ухвали про відкриття провадження в справі.

Аналогічні висновки викладені і у постанові Верховного Суду від 20 липня 2022 року у справі № 237/3566/17.

Відповідно до ч. 4 ст. 121 ЦПК України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

З викладеної норми слідує, що заяву про поновлення пропущеного строку на подання зустрічної позовної заяви відповідачка мала подати разом з зустрічною позовною заявою.

Однак ОСОБА_2 , звертаючись до суду з зустрічною позовною заявою не ставила питання про поновлення строку на подання нею зустрічного позову та заяву про поновлення цього строку не подавала.

У постанові Верховного Суду від 29 березня 2023 року у справі № 366/2863/20 (провадження № 61-436св23), зроблено висновок, що суди не врахували, що відповідач «подав зустрічний позов з пропуском строку на подання зустрічного позову та без клопотання про продовження строку на подання зустрічного позову; суди не звернули увагу, що зустрічна позовна заява, подана до суду поза межами строку для подання відзиву, підлягає поверненню судом заявнику».

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та на їх правильність не впливають.

Відповідно ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права, є законною і обґрунтованою, підстав для її скасування не вбачається, тому апеляційну скаргу відповідача необхідно залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , подану представником ОСОБА_3 , залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 22 липня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її ухвалення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Судді

Л. Д. Поливач

А. М. Стрижеус

О. І. Шкоріна