Провадження №2/127/9083/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі судді Березовської О. А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (надалі - Вінницький НДЕКЦ МВС), Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (надалі ДНДЕКЦ МВС) про захист честі, гідності та ділової репутації та про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

08.12.2025 через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 звернувся до суду з вище зазначеною позовною заявою, в якій просить суд:

- визнати дії Вінницький НДЕКЦ МВС (М. Лайтера) такими, що містять прояви мобінгу (цькування) щодо позивача, тобто систематичні тривалі умисні дії, спрямовані на приниження честі, гідності і ділової репутації позивача.

- визнати, що висловлені Вінницький НДЕКЦ МВС твердження (деталі викладені у розділі «Факти») порочать честь, гідність та ділову репутацію позивача, є недостовірними та такими, що завдали моральної шкоди. (Предмет спростування слова «психічно хвора людина», звинувачення у хабарництві тощо).

- зобов`язати Вінницький НДЕКЦ МВС та ДНДЕКЦ МВС публічно спростувати недостовірну інформацію у спосіб: письмове спростування на офіційному сайті та офіційному електронному листі (формулювання спростування: (сформулювати судом чи за

погодженням сторін), а також опублікувати вибачення (в письмовій формі) у строк, визначений судом.

-стягнути з Вінницького НДЕКЦ МВС та ДНДЕКЦ МВС солідарно на користь позивача моральну шкоду в розмірі 2 000 000 (два мільйони) грн. (розмір обґрунтовано тяжкістю порушень, систематичністю, статусом позивача та масштабом наслідків).

-зобов`язати Вінницький НДЕКЦ МВС та ДНДЕКЦ МВС припинити дії, що становлять цькування/ мобінг щодо позивача (перестати публічно робити принизливі зауваги, поширювати чутки, погрожувати, примушувати до виконання робіт поза посадовими обов`язками тощо). (Прохання про застосування заходів забезпечення вимог щодо заборони певних дій див. розд. «Прохання про забезпечення позову»).

-зобов`язати Вінницький НДЕКЦ МВС та ДНДЕКЦ МВС відшкодувати судові витрати, включно з судовим збором, витратами на копії, витратами на проведення експертиз (у разі їх призначення), а також витрати на правову допомогу.

-у разі встановлення судом кримінальних ознак-просити суд (в межах своєї компетенції або шляхом направлення ухвали) повідомити відповідні правоохоронні органи про наявні підстави для початку кримінального провадження щодо дій, які могли містити ознаки злочинів ( приниження гідності, службове підроблення/перевищення повноважень, вимагання, хабарництво якщо будуть встановлені факти). (Прошу передати копії відповідних доказів та ухвалу до компетентних органів за потреби.)

Автоматизованим розподілом судової справи між суддями 08.12.2025 головуючим суддею була визначена суддя Березовська О. А. Справа передана судді 09.12.2025.

Дослідивши подану позовну заяву та докази, додані до неї, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема:

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, спір виник в трудових відносинах, але позивач чітко не визначає виклад обставин, якими обґрунтовує свої вимоги. Так, в позовній заяві не вказано, коли виникли трудові відносини, яку посаду займає позивач, з ким із відповідачів він перебуває в трудових відносинах, які його посадові обов`язки, якими доказами підтверджуються фактичні обставини, зокрема, факти мобінгу.

Також в позовній заяві не вказано відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Щодо способів захисту, зазначених в позовній заяві позивачем, суд вказує, що відповідно до статей 5, 13 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Спеціальним способом захисту є спростування недостовірної інформації, який передбачений ст. 277 ЦК України.

Цією статтею передбачено, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов`язків, вважається юридична особа, у якій вона працює.

Окремі способи захисту в трудових відносинах передбачені КЗпП України.

В п. 14 постанови №1 від 27.02.2009 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» зазначено, що «заява має містити, зокрема, відомості про те, в який спосіб була поширена інформація, що порушує особисті немайнові права позивача (заявника), яка саме інформація поширена відповідачем (відповідачами), із зазначенням часу, способу й осіб, яким така інформація повідомлена, інші обставини, які мають юридичне значення, посилання на докази, що підтверджують кожну з таких обставин, а також зазначення способу захисту, в який позивач бажає захистити своє порушене право».

В позовній заяві позивач, вказує, що директор Вінницького НДЕКЦ вчинив низку висловлювань та дій, які прямо принижують честь, гідність і ділову репутацію позивача, але чітко не вказується яка саме інформація була поширена та має бути спростована, не зазначено повністю прізвище, ім`я, по батькові особи, яка розповсюджувала недостовірну інформацію. Також не вказано яку недостовірну інформацію, де, коли, яким способом розповсюджували посадові особи ДНДЕКЦ МВС.

Враховуючи, що розгляд справи може вплинути на права та обов`язки посадових осіб, що розповсюджували недостовірну інформацію, які можуть бути залучені до участі у справі як треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, зазначення їх даних, на думку суду, є обов`язковим.

Отже, позивачу необхідно зазначити фактичні обставини, протиправну поведінку, якою порушені його права, осіб, які вчинили порушення, недостовірну інформацію, яка поширювалась тощо. А також конкретизувати, чітко вказати, спосіб захисту, вказати яка саме інформація та яким способом має бути спростована кожним з відповідачів. Формулювання змісту позовних вимог щодо кожного відповідача передбачено ст. 175 ЦПК України.

Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

В постанові ОП КЦС Верховного Суду від 05.12.2022 в справі № 214/7462/20 зазначається, що тягар доказування в сфері компенсації моральної шкоди розподіляється між позивачем та відповідачем: позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідача та моральною шкодою, відповідач доводить відсутність протиправності та вини.

Як вбачається з позовної заяви позивач не вказує докази, які підтверджують завдання йому моральної шкоди, не зазначає з яких вище зазначених критеріїв, встановлених в ст. 23 ЦК України, він виходив, визначаючи розмір моральної шкоди в 2 000 000, 00 грн.

Щодо визнання дії Вінницький НДЕКЦ МВС мобінгом.

Поняття мобінгу визначено в ст. 2-2 КЗпП України. В цій же статті визначені форми психологічного та економічного тиску.

Позивач просить суд визнати дії Вінницький НДЕКЦ МВС (М. Лайтера) такими, що містять прояви мобінгу (цькування), але не вказує конкретно в прохальній частині позовної заяви, з урахуванням форм психологічного та економічного тиску, визначених ст. 2-2 КЗпП України, які саме дії він просить визнати мобінгом.

Отже, позивачем в позовній заяві вказане неконкретизоване формулювання позовних вимог щодо мобінгу та щодо спростування недостовірної інформації.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вище зазначених недоліків.

Враховуючи статус позивача як особи, якій встановлена 2 група інвалідності, суд зазначає, що позивач може звернутися до Центру з надання безоплатної правничої допомоги (м. Вінниця, вул. Порика, 29) для з`ясування наявності в нього права на безоплатну вторинну правничу допомогу відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

На підставі викладеного та керуючись статтями 175-177, 185 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України про захист честі, гідності та ділової репутації та відшкодування моральної шкоди залишити без руху та надати позивачу строк сім днів з дня отримання ним ухвали суду для усунення недоліків, визначених в її мотивувальній частині.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення ним недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу до електронного кабінету в системі «Електронний суд».

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Олена БЕРЕЗОВСЬКА