Провадження 2/201/6825/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 грудня 2025 року суддя Соборного районного суду міста Дніпра Покопцева Д.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом

ВСТАНОВИВ:

Рух справи

Позивач звернулася до Соборного районного суду міста Дніпра із вказаним позовом, отриманим 23.12.2025р., датованим 12.12.2025р., підписаним адвокатом Остапенко Т.П. (діє згідно ордеру від 11.12.2025р.), в якому просить визнати за нею право власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 62.4 кв.м., житловою площею 61.4 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.12.2025р. для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Покопцеву Д.О.

Щодо можливості прийняття позову до розгляду

Розглянувши матеріали справи суд враховує наступне.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Стосовно виконання вимог ст.177 ЦПК України

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені у ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Позивачем заявлена вимога майнового характеру про визнання за нею права власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 62.4 кв.м., житловою площею 61.4 кв.м.

За подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір, який складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 № 4059-IX з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028,00 грн.

За положеннями п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно вартістю майна.

Позивачкою вартість спірної квартири визначена як 7 300грн, що вочевидь не відповідає вартості нерухомого майна.

Оскільки позивач не визначив дійсну вартість спірної квартири, розмір судового збору попередньо визначає суд на підставі (ч.2 ст.176 ЦПК України).

Згідно довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомого майна від 29.12.2025р., сформованої згідно Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку ФДМУ, вартість квартири АДРЕСА_2 становить 146 965 грн 87коп.

Отже, суд вважає необхідним попередньо визначити судовий збір, який підлягає сплаті з позивача, в сумі 1 469грн 65коп.

Позивачкою сплачений судовий збір в сумі 1211грн 11коп., а тому їй слід доплатити судовий збір в сумі 258грн 45коп.

Реквізити сплати судового збору https://gt.dp.court.gov.ua/sud0412/gromadyanam/tax/

При цьому суд роз`яснює, що під поняттям "усунення недоліку" розуміється подання в суд документу про сплату судового збору, а не сплата у встановлений строк без своєчасного надання суду доказу (документу) про сплату (відповідна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 23.01.2020 у справі № 910/10366/17).

Щодо залучення третіх осіб у справі

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

За змістом ч. 3 ст. 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Частиною 5, 6 ст. 53 ЦПК України передбачено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обов`язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 187 ЦПК України якщо при відкритті провадження у справі було вирішено питання про залучення третіх осіб, позивач не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі повинен направити таким третім особам копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання або до початку розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження.

Зазначення у вступній частині позовної заяви осіб, які, на думку позивача, мають приймати участь в судовому розгляді в якості третьої особи, не тягне за собою автоматичного залучення цієї особи в якості третьої особи при відкритті суддею провадження у справі (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 30.11.2023 у справі № 990/222/23, провадження № 11-155заі23).

Враховуючи наведене, предмет спору та характер спірних правовідносин пропоную позивачці 1) вказати, на яких підставах належить залучити до участі у справі як третю особу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пахниць Н.В., 2) вказати, яким чином рішення у справі може вплинути на її права або обов`язки щодо однієї зі сторін, а також 3) зазначити анкетні дані нотаріуса повністю, а не прізвище та ініціали.

Стосовно отриманого судом клопотання про заміну відповідача

29.12.2025р. на електронну пошту Соборного районного суду м.Дніпра отримано клопотання представника позивачки адвоката Остапенко Т.П. про заміну відповідача.

Суд вважає за необхідне звернути увагу адвоката на таке.

Відповідно до норм Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023 №3200-IX та пункту 10 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 (далі Положення про ЄСІТС), адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку, інші особи у добровільному порядку.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 12 лютого 2025 року у справі № 944/6062/23 дійшов висновку, що чинним законодавством не передбачений спосіб звернення адвоката до суду шляхом надсилання заяви електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису, оскільки документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази, тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи Положенням про ЄСІТС.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2023 року у справі №755/713/22 та в постанові Великої Палата Верховного Суду від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22.

З огляду на зазначене, адвокати можуть подавати документи до суду в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету), або в письмовій формі.

Таким чином, надсилання адвокатами документів (у тому числі процесуальних документів, письмових та електронних доказів, тощо) електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд», це спосіб звернення до суду, який не передбачений чинним процесуальним законодавством. Подані в такий спосіб документи підлягають поверненню без розгляду.

Підсумки

З врахуванням викладеного позивачу пропонується подати суду квитанцію про доплату судового збору в сумі 258грн 45коп.

Суд підкреслює, що позивач має право самостійно визначити вартість спірної квартири, на яку просить визнати право власності, зазначивши суду докази вартості цієї квартири, сплативши судовий збір із цієї суми, виходячи із розрахунку 1% відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, і подати суду квитанцію про сплату судового збору за майнову вимогу на цю суму.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Суд вказує, що апеляційному оскарженню лише разом з рішенням суду підлягає ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, якщо суд першої інстанції у цій ухвалі встановлює розмір судового збору, який позивач (заявник) має сплатити при зверненні до суду, або порядок його обчислення, однак особа не погоджується або з таким розміром, або з порядком його обчислення. Такі ухвали суду першої інстанції не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 14.06.2023 у справі № 607/23244/21, провадження № 14-116цс22).

З огляду на зазначене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Визначити суму судового збору, яка підлягає сплаті за подання позову ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом в розмірі 1 469грн 65коп.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом залишити без руху, про що повідомити позивача та надати строк для виправлення викладених вище недоліків не пізніше 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше заява вважається неподаною і повертається.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення суми судового збору до Дніпровського апеляційного суду впродовж 15 днів, в іншій частині не оскаржується.

Суддя: Д.О. Покопцева