ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/6023/24
Провадження № 2/362/676/25
У Х В А Л А

11.04.2025 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участю секретаря Тельнової О.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без фіксування технічними засобами на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України в м. Василькові Київської області заяву позивача ОСОБА_1 про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , щодо стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 в якому просить стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі частки від усіх видів його заробітку (доходів) але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позову до суду і до повноліття дитини.

Ухвалою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Мартинцової І.О. від 10.09.2024 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку протягом десяти днів з дня її отримання для усунення недоліків позову (а.с. 17-18).

Ухвалою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Мартинцової І.О. від 27.09.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у зазначеній справі. Розгляд справи у відповідності до ч.1 ст. 274 ЦПК України вирішено провести в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. 26).

Згідно розпорядження та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку із перебуванням судді Мартинцової І.О. на довготривалому листі непрацездатності справа згідно з повторним автоматизованим розподілом передана на розгляд головуючому судді Лебідь-Гавенко Г.М.

Ухвалою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М від 28.11.2024 року прийнято до свого провадження справу та призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

24.02.2025 року до суду від позивача надійшла заява про зміну предмету позову в якій користуючись своїми процесуальними правами сторона позивача вважає доцільним доповнити позов новими обставинами та змінити предмет позову, а саме:

1. Припинити з 01.09.2023 року стягнення аліментів з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_3 у розмірі 1/6 частини з усіх видів заробітку, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 29.06.2022 року і до її повноліття, які стягуються відповідно до рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області у справі №362/2340/22 від 30.08.2023 року, зміненого постановою Київського апеляційного суду від 08.02.2024 року, звільнивши ОСОБА_1 від заборгованості по сплаті аліментів, яка виникла після 01. Вересня 2023 року.

2. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 в розмірі частки з усіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі позову (30.08.2024 року) до суду і досягнення дитиною повноліття.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши заяву про зміну предмету позову, суд прийшов до наступних висновків.

Із змісту частин 2, 3 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

З системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Суд вбачає, що звертаючись з первісним позовом ОСОБА_1 були висловлені наступні вимоги до відповідача, а саме просила: стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 частку усіх видів доходів відповідача але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно до досягнення дитиною повноліття починаючи з 1 вересня 2023 року з моменту постійного проживання дитини з позивачкою.

Згідно заяви від 24.02.2025 року про зміну предмету позову, сторона позивача виклала позовні вимоги наступним чином, просить:

1. Припинити з 01.09.2023 року стягнення аліментів з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_3 у розмірі 1/6 частини з усіх видів заробітку, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 29.06.2022 року і до її повноліття, які стягуються відповідно до рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області у справі №362/2340/22 від 30.08.2023 року, зміненого постановою Київського апеляційного суду від 08.02.2024 року, звільнивши ОСОБА_1 від заборгованості по сплаті аліментів, яка виникла після 01. Вересня 2023 року.

2. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 в розмірі частки з усіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі позову (30.08.2024 року) до суду і досягнення дитиною повноліття

Отже, суд вбачає, що у заяві від 24.02.2025 року фактично змінено як предмет, так і підстави позову, що суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, та не допускається.

За викладеного, суд приходить до висновку про відмову у прийняті заяви ОСОБА_1 про зміну підстав позову від 24.02.2025 року.

Керуючись статями 2, 4, 12, 13, 49, 182, 189-197, 258-260, 261, 353-354 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

У прийнятті заяви ОСОБА_1 про зміну предмету позову - відмовити.

Роз`яснити позивачу його право звернення до суду з відповідними вимогами шляхом їх оформлення у відповідності до вимог ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко