Справа № 305/528/20
П О С Т А Н О В А

Іменем України

17 грудня 2025 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі:

Головуючого судді Фазикош Г. В.

суддів Кожух О. А., Мацунич М. В.

з участю секретаря Плешинець З. П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Релігійної організації релігійної громади Свято-Ільїнського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт. Ясіня (Лопушанка) Рахівського району Закарпатської області на рішення Рахівського районного суду від 24 травня 2022 року, ухвалене суддею Ємчук В. Е., по справі за позовом Релігійної організації релігійної громади Свято-Ільїнського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт. Ясіня (Лопушанка) Рахівського району Закарпатської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи орган опіки та піклування Ясінянської селищної ради та виконком Ясінянської селищної ради про усунення перешкод у користуванні будинком шляхом виселення, -

В С Т А Н О В И В :

В квітні 2020 року Релігійна організація релігійної громади Свято-Ільїнського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт. Ясіня (Лопушанка) Рахівського району Закарпатської області пред`явила позов до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , про усунення перешкод у користуванні будинком шляхом виселення.

Свої вимоги мотивували тим, що позивач є Релігійною громадою Української православної церкви Свято-Ільїнського храму (ПЦУ) смт. Ясіня Рахівського району Закарпатської області і безпосередньо входить до складу Закарпатської єпархії Української православної церкви та діє на підставі Статуту, зареєстрованого розпорядженням голови Закарпатської ОДА від 25.04.2019 року за № 238.

Релігійна громада створюється за бажанням віруючих громадян з благословення єпархіального архієрея.

Органами парафіяльного управління є парафіяльні збори членів Парафії та Парафіяльна рада.

Проведеними 25 вересня 2019 року парафіяльними зборами було прийнято рішення стосовно обрання голови Парафіяльної ради та обрано ним ОСОБА_6 .

За офіційними даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб та громадських формувань повноваження голови Парафіяльної ради (керівника) здійснює ОСОБА_6 , що підтверджується відповідною випискою від 03.09.2019 року.

Таким чином, Релігійна громада Української православної церкви Свято-Ільїнського храму (ПЦУ) смт. Ясіня Рахівського району Закарпатської області є власником житлового будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки за кадастровим номером :09:003:0066 по АДРЕСА_2 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно від 14.02.2019 року № 156248671 та витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 28.01.2020 року № НВ-020.

Однак, в домоволодінні, що належить позивачу, зареєстровані та фактично проживають відповідачі, які не були попередніми власниками даного майна, і не будучи власником майна або членом сім`ї позивача, перешкоджають позивачу у користуванні його власністю та не бажають добровільно виселитися та знятися з реєстрації. Жодного договору найму житла між сторонами не було укладено.

01 червня 2019 року на адресу відповідачів було надіслано вимогу про добровільне виселення з житлового будинку (фари), однак в добровільно порядку останні житло не звільнили.

У зв`язку з цим позивач просить усунути перешкоди у здійсненні релігійною громадою Української православної церкви Свято-Ільїнського храму ПЦУ смт. Ясіня (Лопушанка) Рахівського району Закарпатської області права власності щодо житлового будинку АДРЕСА_1 шляхом виселення з цього будинку відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 (а.с.2-5).

Ухвалою Рахівського районного суду від 16 квітня 2021 року в якості правонаступника органу опіки та піклування Рахівської РДА залучено орган опіки та піклування Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області (Т.1, а.с.79-81).

Рішенням Рахівського районного суду від 24 травня 2022 року в задоволенні позову відмовлено в повному обсязі (Т.1, а.с.205-210).

На це рішення Релігійна організація релігійної громади Свято-Ільїнського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт. Ясіня (Лопушанка) Рахівського району Закарпатської області подали апеляційну скаргу. Апелянт зазначає, що право користування житлом припинилося, а чинне законодавство не передбачає збереження житла за відповідачами виходячи лише з тієї обставини, що такі правомірно вселилися у житловий будинок. Відповідачі не були попередніми власниками даного майна, і не будучи власником майна або членом сім`ї позивача, перешкоджають позивачу у користуванні його власністю та не бажають добровільно виселитися та знятися з реєстрації. Суд першої інстанції ці обставини не врахував, в результаті чого ухвалив незаконне та необґрунтоване судове рішення. З огляду на це, апелянт просить рішення суду першої інстанції скасувати, позов задовольнити (Т.1, а.с.213-216).

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 13 вересня 2023 року до участі в справі залучено виконком Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області як орган опіки та піклування і покладено на нього обов`язок надати висновок щодо розв`язання спору з документами, на підставі яких цей висновок був складений (Т.2, а.с.12-14).

У судовому засіданні в апеляційній інстанції представник Релігійної громади Свято-Ільїнського храму Української православної церкви (ПЦУ) смт. Ясіня Поштак Ю. С. апеляційну скаргу підтримала та просила її задовольнити, з наведених у ній підстав.

Відповідачі та їх представники у черговий раз до суду не з`явилися, хоча були повідомлені про час та місце розгляду справи належним чином.

Подану заяву від імені адвоката Країло М. В. про відкладення розгляду справи апеляційний суд сприймає критично та не приймає до уваги, оскільки така надійшла через систему електронний суд о 14 год. 04 хв., тобто після завершення судового засідання, яке було призначено на 13 год. 00 хв. Крім того, заява аналогічного змісту подається цим адвокатом не вперше, а відтак її метою є затягування часу вирішення справи.

При цьому апеляційний суд враховує, що позов у цій справі було подано у квітні 2020 року. Провадження у справі було відкрито судом першої інстанції 04.05.2020. Рішення по суті спору було ухвалено Рахівським районним судом 24.05.2022 року. Апеляційне провадження у справі було відкрито апеляційним судом 09 січня 2023 року. У подальшому ухвалою апеляційного суду від 13 вересня 2023 року до участі у справі було залучено Виконавчий комітет Ясінської селищної ради Рахівського району Закарпатської області як орган опіки і піклування. 07 грудня 2023 року виконавчий комітет відповідної ради направив апеляційному суду висновок органу опіки та піклування від 28 листопада 2023 року. В подальшому справа призначалась до розгляду неодноразово, сторонам також надавався час для укладення мирової угоди, однак сторони такої не уклали.

Відповідно до статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Таким чином, оскільки поважність причин неявки представників відповідача судом апеляційної інстанції не встановлена, заявник реалізував своє право на викладення відповідних аргументів в апеляційній скарзі та, зважаючи на межі розгляду справи в суді апеляційної інстанції (стаття 367 ЦПК України), розгляд апеляційним судом справи у відсутності відповідачів та їх представників, які належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, є можливим, адже подальше відкладення розгляду справи спричинить затягування часу її вирішення та порушення розумних строків розгляду.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18.

Заслухавши пояснення присутніх учасників процесу, дослідивши зібрані у справі матеріали, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з таких підстав.

Відмовляючи в позові суд першої інстанції виходив з того, що виселення відповідачів із спірного житлового будинку суперечить принципу пропорційності, дотримання принципу справедливого балансу між потребами загальної суспільної ваги та потребами збереження фундаментальних прав особи.

При цьому місцевий суд встановив, що згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку :09:003:0066, Релігійній громаді Свято-Ільїнського храму Української православної церкви передано земельну ділянку площею 0,0800 га, у АДРЕСА_1 , цільове призначення якої - для будівництва та обслуговування будівель громадських та релігійних організацій, яка належить до комунальної власності.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №156248671 від 14.02.2019 житловий будинок АДРЕСА_3 належить релігійній організації "Релігійна громада Української Православної Церкви Свято-Ільїнського храму Закарпатської області" смт Ясіня-Лопушанка, Рахівського району.

Згідно з довідкою виконавчого комітету Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області №343 від 10.03.2020 в будинку АДРЕСА_3 з 22.07.2015 року зареєстровані відповідачі: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

З листа мешканців смт Ясіня, Лопушанка та парафіян Свято-Ільїнського храму від 01.06.2019 слідує, що останні звернулися до ОСОБА_1 про звільнення власності громади - фари, де був встановлений термін звільнення до 15.06.2019 року.

Таким чином встановлено, що власник спірного житлового будинку змінився, адже це майно зі зміною у 2019 році підпорядкування громади до Православної Церкви України перейшло до релігійної організації "Релігійна громада Свято-Ільїнського храму Української Православної Церкви (Православної Церкви України) смт Ясіня (Лопушанка) Рахівського району Закарпатської області", де настоятелем храму став ієрей ОСОБА_7 , і, відповідно, повноваження ОСОБА_1 , як настоятеля храму припинилися.

Місцевий суд встановив, що ОСОБА_1 був вселений у зв`язку з призначенням настоятелем храму. В подальшому власник приміщення змінився, настоятилем храму була призначена інша особа - ієрей ОСОБА_7 . Договір найму житла між позивачем та відповідачем не укладався та був відсутнім.

Суд першої інстанції встановив, що право власності на будинок належить позивачеві. Відповідачі перешкоджають позивачеві як власнику користуватись цією власністю, однак у задоволенні позову відмовив, оскільки на його думку відповідачі не мають іншого житла і виселення із будинку порушить їх житлові права.

Такі висновки місцевого суду є помилковими, зроблені без належного з`ясування усіх обставин справи. Місцевий суд не з`ясував предмет спору, характер правовідносин, а також спосіб захисту права. Допущені порушення є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення по суті позовних вимог (п.1,3 ч. 1 ст. 376 ЦПК України).

Згідно статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Положеннями частини 1 статті 317 Цивільного кодексу України визначено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до статті 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Частиною 1 статті 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва (ч.1 ст.383 ЦК України).

Держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню (ст. 386 ЦК України).

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (ст. 391 ЦК України).

Відповідно до статті 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі заяви особи або її представника, що подається до органу реєстрації; судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

За змістом частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

З матеріалів справи слідує, що позивач є Релігійною організацією релігійної громади Свято-Ільїнського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт. Ясіня (Лопушанка) Рахівського району Закарпатської області і безпосередньо входить до складу Закарпатської єпархії Української православної церкви та діє на підставі Статуту, зареєстрованого розпорядженням голови Закарпатської ОДА від 25.04.2019 року за № 238.

Релігійна громада створюється за бажанням віруючих громадян з благословення єпархіального архієрея.

Органами парафіяльного управління є парафіяльні збори членів Парафії та Парафіяльна рада.

Проведеними 25 вересня 2019 року парафіяльними зборами було прийнято рішення стосовно обрання голови Парафіяльної ради та обрано ним ОСОБА_6 .

За офіційними даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб та громадських формувань повноваження голови Парафіяльної ради (керівника) здійснює Дячук І. І., що підтверджується відповідною випискою від 03.09.2019 року.

Таким чином, Релігійна організація релігійної громади Свято-Ільїнського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт. Ясіня (Лопушанка) Рахівського району Закарпатської області є власником житлового будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки за кадастровим номером :09:003:0066 по АДРЕСА_2 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно від 14.02.2019 року № 156248671 та витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 28.01.2020 року № НВ-020. При цьому цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування будівель громадських та релігійних організацій належить до комунальної власності.

Відповідно до витягу №12-09/272 про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб за за адресою: АДРЕСА_1 , 27.04.2021 року зареєстровані ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_10 , ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_11 та ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_12 .. При цьому ОСОБА_8 призначений настоятелем відповідного храму.

Однак, в домоволодінні, що належить позивачу, зареєстровані та фактично проживають відповідачі, які не були попередніми власниками даного майна, і не будучи власником майна або членом сім`ї позивача, перешкоджають позивачу у користуванні його власністю та не бажають добровільно виселитися та знятися з реєстрації. Договір найму житла між сторонами укладався.

01 червня 2019 року на адресу відповідачів було надіслано вимогу про добровільне виселення з житлового будинку (фари), однак в добровільно порядку останні житло не звільнили.

Апеляційним судом також встановлено, що житло по АДРЕСА_1 складається з двох жилих кімнат, кухні та санвузла. Усі ці приміщення зайняті відповідачами. Позивач, як власник житлового будинку, позбавлений можливості користуватися цими житловими та допоміжними приміщеннями.

Вирішуючи питання щодо втручання у право особи на повагу до приватного житла та права на житло, апеляційний суд враховує, що таке втручання повинно переслідувати легітимну мету і є необхідним у демократичному суспільстві. В даному випадку така мета і необхідність обумовлена наявними у справі обставинами, адже в іншому випадку право власності буде знецінене і власник майна буде позбавлений можливості будь-яким чином користуватися своєю власністю. Можливості поєднати право користування житлом власником та колишніми мешканцями в даному випадку не має, враховуючи те, що даний будинок складається з двох житлових кімнат та допоміжних приміщень, а відтак даний будинок може використовуватися або власником, або колишніми мешканцями в кількості п`яти чоловік.

Отже, з викладеного слідує, що в кожному конкретному випадку повинно бути ретельно досліджено, чиї інтереси перевищують та мають пріоритетне значення: власника приміщення чи колишніх мешканців. В даному випадку інтереси власника перевищують та мають пріоритетне значення, оскільки в іншому випадку такий буде позбавлений права користування своїм житлом на користь осіб, які на даний момент до нього жодного відношення не мають.

Наявний у справі висновок органу опіки та піклування, затверджений рішенням виконкому Ясінянської селищної ради від 28. 11.2023 року № 122, апеляційний суд сприймає критично, оскільки такий належним чином не обґрунтований, а його зміст зводиться виключно до констатації відсутності у відповідачів іншого житла.

Перехід права власності припиняє право користування майном попередніх мешканців, а при зміні власника житла, новий власник має право вимагати усунення перешкод, у тому числі шляхом виселення попередніх мешканців, які не є членами його сімї, та які втратили право користування ним. Таке втручання у право на житло переслідує легітимну мету і є необхідним в демократичному суспільстві, адже в з воротньому випадку власник буде позбавлений права користування своєю власністю.

Стаття 114 Житлового кодексу України регулює можливість виселення громадян із житлових приміщень із наданням іншого житла лише у певних випадках. У справі, що переглядається такі відсутні.

За цих обставин позов релігійної громади є обґрунтований та підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене, керуючись п. 2 ч. 1 ст. 374, ст. ст. 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Релігійної організації релігійної громади Свято-Ільїнського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт. Ясіня (Лопушанка) Рахівського району Закарпатської області задовольнити.

Рішення Рахівського районного суду від 24 травня 2022 року скасувати.

Позов задовольнити. Усунути перешкоди у здійсненні Релігійної організації релігійної громади Свято-Ільїнського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт. Ясіня (Лопушанка) Рахівського району Закарпатської області права власності щодо житлового будинку АДРЕСА_1 шляхом виселення з цього будинку відповідачів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 22 грудня 2025 року.

Головуючий

Судді