Справа № 489/2462/25
Провадження №2/489/1904/25
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
16 грудня 2025 м. Миколаїв
Інгульський районний суд міста Миколаєва у складі:
головуючого судді Рум`янцевої Н.О.,
із секретарем судових засідань Горецькою П.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої залиттям квартири
Від відповідачки надійшло клопотання, відповідно до якого просить зменшити позовні вимоги в частині стягнення з неї моральної шкоди до 1 грн. та витрати на правничу допомогу у розмірі до 1000 грн.
Ухвалою суду від 09.04.2025, позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Від представниці позивачки надійшла заява про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивачки. На позовних вимогах наполягає. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідачка у судове засідання не з`явилася по невідомим суду причинам. Про дату, час та місце судового засідання була повідомлена належним чином. Причини неявки суду не повідомила. Правом на подання відзиву не скористалась.
Третя особа у судове засідання не з`явилася по невідомим суду причинам. Про дату, час та місце судового розгляду була повідомлена належним чином. Причини неявки суду не повідомила.
Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, відсутній відзив на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін, на підставі наявних матеріалів, з ухваленням заочного рішення відповідно до ст. ст. 280-283 ЦПК України.
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, є дата складання повного судового рішення.
Згідно приписів ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 (2/3 частки) та ОСОБА_3 (1/3 частка) на підставі Договору купівлі продажу квартири від 03.03.2008, посвідченого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Нікою Н.В., зареєстрованого в реєстрі за № 585.
Норми права та мотиви їх застосування.
Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України).
Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.
Згідно з ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Статтею 319 ЦК України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Статтею 151 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені цивільним законодавством.
Відповідно до Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМУ від 24 січня 2006 року №45, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.
Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типовий зразок якого міститься у додатку 4 Правил.
Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.
Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир шляхом його підписання, що дає змогу майбутньому відповідачу включити до акту свої пояснення. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття.
Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч.2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (ч.ч.1, 2 ст.23 ЦК України).
Так, відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.
У зазначеній нормі права, яка встановлює загальні підстави відшкодування шкоди в рамках деліктних (позадоговірних) зобов`язань, під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається в зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Шкода це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки завдана шкода (реальна шкода та упущена вигода) відшкодовується в повному обсязі.
Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач у свою чергу повинен довести наявність шкоди та її розмір.
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.
Як вбачається з Акта, складеного комісією у складі голови та слюсаря ОСББ «Театральна 51» в присутності мешканців квартир АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 від 19.11.2024, у квартирі АДРЕСА_1 виявлено:
- коридор потоки води по стінах, фактурна штукатурка намокла і полущилася; стеля, з якої тече вода мокра, облущена; витікає вода з електричного лічильника, який іскрить, внаслідок чого квартира без електропостачання; меблі, що знаходяться у коридорі стоять в калюжах води, мокрі. Одяг, взуття, коробки з домашніми речами мокрі;
- ванна кімната на мокрій стелі сліди неодноразового залиття, на стінах керамічна плитка, по якій тече вода; на підлозі вода переливається через поріг в кухню, коридор та туалету;
- сантехнічна кабіна підвісна стеля набухла від води, по стіні з фактурною штукатуркою тече вода, стіни облущені, на підлозі вода;
- кухня стеля прошпакльована з слідами неодноразового залиття, з якої тече вода, кухонні меблі деформовані, стоять у воді. Стіни, по яких тече потік води мокрі, в деяких місцях відклеїлись шпалери. Підлога залита водою, внаслідок чого здувся лінолеум. Залита водою робоча поверхня газової плити;
- житлова кімната стеля прошпакльована, з якої тече вона, мокра, по стінах і шпалерах тече вода, шпалери в деяких місцях здулися і відклеїлися. На підлозі лінолеум, під яким знаходиться вода;
- житлова кімната стеля прошпакльована мокра, на стінах краска облущена, мокра. Меблі мокрі. Домашні речі, що на підлозі мокрі. На момент обстеження з розеток, світильників тече вода.
Неодноразове залиття з вищерозрашованої квартири АДРЕСА_2 власниця ОСОБА_2 , в якій на момент обстеження знаходилися нетверезі родичі власниці квартири та які на протязі години не відчиняли двері і доступу до кранів не було.
Згідно висновку експерта № 115-280 за результати проведення будівельно-технічної експертизи по заявці ОСОБА_1 від 30.01.2025, експертом встановлені ушкодження і дефекти в приміщеннях: коридорі літ. 1; житлових кімнатах № 5,4; кухні літ. 7; вбиральні літ. 8; ванної літ. 9, а саме:
- у коридорі літ. 1: на поверхні елементів опоряджувальних покриттів стелі наявні ознаки залиття у вигляді непоодиноких плям світло-жовтого кольору та поодинокі тріщини шпакльованого шару: на поверхні елементів опоряджувальних покриттів стін (в кутової частині та біля приміщень ванної літ. 9) наявні ознаки залиття у вигляді плям темного жовто-коричневого кольору у фактурній штукатурці; дерев`яні наличники дверей до житлових кімнат № НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , кухні № НОМЕР_3 та санвузла № НОМЕР_2 деформувалася від вологи, фарба дверного потолка кухні № 7 набухла та потріскалася;
- на кухні літ. № 7 на поверхні елементів опоряджувальних покриттів підлоги наявні ознаки залиття у вигляді здуття країв ламінату по всій площі; на поверхні елементів опоряджувальних покриттів стін наявні ознаки залиття у вигляді здуття шпалер, плям і патьоків світло жовто-коричневого кольору, відпадання верхньої частини оздоблювальної плитки в кутової частини зі стелею; на поверхні елементів опоряджувальних покриттів стелі наявні ознаки залиття у вигляді плям темно жовто-коричневого та світло-жовтого кольорів та сліди плісняви по всьому периметру, волосяні тріщини шпакльованого та фарбувального покриття;
- у вбиральні літ. № 8 - на поверхні елементів опоряджувальних покриттів стелі наявні ознаки залиття у вигляді плям темно жовто-коричневого кольору підшивної безшовної вагонки; фактурна штукатурка на стінах частково потріскалася, сліди патьоків темно жовто-коричневого кольору; забруднення оздоблювальної плитки підлоги;
- у ванній кімнаті літ. № 9 на поверхні елементів опоряджувальних покриттів стелі наявні ознаки залиття у вигляді плям темно-жовтого кольору, сліди плісняви та лушпиння фарбувального шару; забруднення оздоблювальної плитки підлоги та стін;
- у житловій кімнаті № 4 - на поверхні елементів опоряджувальних покриттів підлоги наявні ознаки залиття у вигляді здуття країв ламінату по всій площі, здуття поверхні ламінату зі стиранням пошкодженої поверхні ламінату; на поверхні елементів опоряджувальних покриттів стін наявні ознаки залиття у вигляді плям і патьоків темного кольору стін фарбувального шару, що межує з житловою кімнатою літ. № 5 та стіни коридору літ. № 1; на поверхні елементів опоряджувальних покриттів стелі наявні ознаки залиття у вигляді плям жовто-коричневого кольору та вертикальна тріщина в кутовому місцях шпаклювання від вологи;
- у житловій кімнаті № 5 - на поверхні елементів опоряджувальних покриттів підлоги наявні ознаки залиття у вигляді здуття країв рулонного покриття, сліди забруднення в місцях залиття; на поверхні елементів опоряджувальних покриттів стін, наявні ознаки залиття у вигляді часткового відшарування шпалер від основ, патьоки та сліди замокання у вигляді жовто-коричневого кольору, забруднення та намокання плінтусів; на поверхні елементів опоряджувальних покриттів стелі наявні ознаки залиття у вигляді плям жовто-коричневого та світло-жовтого кольору.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що позивачеві дійсно була завдана майнова шкода внаслідок бездіяльності та неналежного виконання обов`язків відповідачем, щодо утримання своєї квартири.
Також відповідачка не надала суду жодних доказів, що залиття сталося внаслідок обставин непереборної сили, або інших доказів на спростування вказаних позивачем обставин. Не надала іншого розрахунку спричиненої шкоди та доказів на підтвердження. Відповідно суд вважає доведеним факт спричинення відповідачкою матеріальної шкоди позивачці у заявленому у позові розмірі.
Щодо стягнення з відповідачки моральної шкоди у розмірі 50 000 грн. 00 коп., суд приходить до наступного.
Загальні положення про відшкодування моральної шкоди закріплені в ст. 23, 1167 ЦК України.
Згідно зі статтею 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Відповідно до частини третьої статті 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями чи бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у моральних переживаннях у зв`язку з порушенням права власності, інших цивільних прав при настанні негативних наслідків.
Згідно з частиною першою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
Статтею 23 ЦК України встановлено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів. Відповідно до частини другої цієї статті моральна шкода полягає, зокрема: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Згідно з частиною третьої цієї статті моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.
Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.95 року відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
На переконання суду, внаслідок залиття квартири позивачки, останній зазнав душевних страждань у зв`язку з протиправною поведінкою відповідача щодо неї, перенесла емоційне напруження, що тягне за собою в своїй сукупності психологічний дискомфорт і моральні переживання, які погіршили гармонійні адаптовані умови її життєдіяльності, призвели до порушення душевної рівноваги, що вимагає від неї додаткових витрат часу, залучення душевних та матеріальних зусиль для відновлення попереднього становища, враховуючи обсяг та характер заподіяної шкоди.
Суд наголошує, що моральна шкода полягає у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири. Вочевидь залиття квартири порушило звичний та розмірений спосіб життя позивачки, викликало необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання власного часу для вирішення проблем, пов`язаних з усуненням наслідків залиття та пошкодження квартири, яка стала непридатною для проживання без проведення ремонту.
Враховуючи характер та обсяг моральних страждань, яких зазнала позивачка внаслідок залиття належної їй квартири, суд вважає за доцільне стягнути з відповідачки на користь позивачки в рахунок відшкодування моральної шкоди грошові кошти у розмірі 5000 грн, оскільки, на переконання суду, компенсація моральної шкоди у такому розмірі буде відповідати принципам справедливості, добросовісності та розумності.
Щодо відшкодування судових витрат.
Положеннями статті 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч. ч. 1, 10 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Так, позивачем понесені в якості судових витрат витрати зі сплати судового збору в розмірі 968,96 грн.
До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:
1) на професійну правничу допомогу;
2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.
У відповідності до частини шостої статті 137 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.
Згідно зі статтею 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.
Згідно з ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Відповідно до ч. 3, 4 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Частиною восьмою статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
При поданні позовної заяви представниця позивачки зазначила що докази на підтвердження витрат на правову допомогу будуть надані впродовж п`яти дня з моменту ухвалення рішення, тому вимога щодо стягнення витрат на правову допомогу підлягає вирішенню в порядку визначеному ч.8 ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. ст. 4, 12, 89, 133, 137, 141, 259, 263-265, 282 Цивільного процесуального кодексу України, суд
позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої залиттям квартири задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 5000 (п`ять тисяч) гривень 00 (нуль) копійок.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати пов`язані з розглядом справи а саме:
- судовий збір у розмірі 968 гривен 96 копійок (дев`ятсот шістдесят вісім гривень дев`яносто шість копійок);
Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на судове рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи в порядку статті 355 ЦПК України безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_4 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7 .
Третя особа: ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_5 .
Повний текст судового рішення складено «18» грудня 2025.
Суддя Н.О. Рум`янцева