Справа № 535/355/25
Провадження № 2/535/291/25
УХВАЛА

13 травня 2025 року селище Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Шолудько А.В., за участі секретаря судового засідання Плотник І.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу №535/355/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Котелевського районного суду Полтавської області перебуває справа №535/355/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 09.05.2023 по 31.12.2024 у розмірі 82555,35 грн (а.с.1- 27).

Сторони та представник позивачки у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином (а.с. 40, 41, 43-47, 49), про причини неявки суд не повідомили, клопотання про відкладення судового розгляду до суду не подавали.

13.05.2025 представник позивачки адвокат Сідько Світлана Іванівна, яка діє на підставі ордера серії ВІ №1295618 від 15.04.2025, подала до суду уточнену позовну заяву, в якій змінила вимоги щодо періоду стягнення пені за прострочення сплати аліментів на утримання дитини, а саме просила: стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , пеню за прострочення сплати аліментів на утримання дитини за період з 09.05.2023 по 31.03.2025 у розмірі 82555,35 грн. Копія заяви про уточненої позовної заяви надіслана відповідачці поштою 13.05.2025 (а.с. 56-65).

13.05.2025 представник позивачки адвокат Сідько С.І. подала до суду через систему «Електронний суд» клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні, про що подала повістку про виклик до суду від 16.04.2025 у справі №553/2130/23 (а.с. 53-55).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета та підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 487/10128/14-ц).

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

ВС підкреслив, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 5 ЦПК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Верховний Суд зазначив, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначив, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Отже, враховуючи викладене, представник позивача доповнила позов новою вимогою, якою змінила тривалість періоду стягнення пені за прострочення сплати аліментів на утримання дитини, тобто представником позивача подано заяву про зміну предмету позову, зміна підстав позову при цьому не відбулася.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з частиною третьою статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Оскільки заява представника позивача про уточнення позовних вимог, яка фактично є заявою про зміну предмету позову надійшла до суду до початку першого судового засідання у справі, її слід прийняти до розгляду.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у випадку першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Суд визнає причину неявки представника позивачки у судове засідання поважною, оскільки представник зайнятий судовому засіданні в іншій справі, що розглядається Подільським (Ленінським) районним судом м. Полтави (а.с. 55).

Враховуючи вище викладене, судовий розгляд справи слід відкласти відповідно до п.2 ч.2 ст.223 ЦПК України.

Керуючись ст.49, п.2 ч.2 ст.223, ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду заяву представника позивача про уточнення позову, яка є заявою про зміну предмета позову у справі №535/355/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Відкласти судовий розгляд справи №535/355/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів до 08.10 год 12.06.2024.

Відповідачу запропонувати надіслати (надати) до суду протягом п`ятнадцяти календарних днів з дня отримання даної ухвали відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи з сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http:court.gov.ua/fair/sud1613/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.В. Шолудько