Провадження № 2-во/761/137/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В.

при секретарі судового засідання: Яцишина А.О.,

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Чвир Олени Михайлівни про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2024 року по справі № 761/11282/24 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКФ Фарби України» про визнання майнових прав, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 17.10.2020 позовну заяву позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКФ Фарби України» про визнання майнових прав - задоволено. Визнано за ОСОБА_1 майнові права на об`єкт незавершеного будівництва, а саме: однокімнатну квартиру номер АДРЕСА_1 , на земельній ділянці кадастровий номер :91:050:0046.

20.06.2025 до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Чвир Олени Михайлівни про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 17.10.2024 року по справі №761/11282/24. У даній заяві зазначено, що у рішенні суду помилково зазначено поверх 4 замість 9.

Згідно супровідного листа від 16.12.2025 Відділ організаційного забезпечення розгляду цивільного та адміністративних справ надає матеріали цивільної справи №761/11282/24 (провадження №2/761/6446/2024) за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКФ Фарби України» про визнання майнових прав для розгляду заяви про виправлення описки.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про виправлення описки підлягає задоволенню виходячи із наступного.

Відповідно до положень ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009р. «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У відповідності до правового висновку Верховного суду у постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як вбачається з описово-мотивувальної частини рішення суду зазначено, що враховуючи вищевикладене, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що права позивача підлягають захисту шляхом визнання майнових прав за ОСОБА_2 на об`єкт незавершеного будівництва, а саме: квартиру АДРЕСА_2 , на земельній ділянці кадастровий номер :91:050:0046.

Таким чином, враховуючи вищенаведені обставини, суд прийшов до висновку, що заява представника позивача про виправлення описки, оскільки судом дійсно було допущена вказана описка в резолютивній частині рішення, щодо зазначення поверху розташування квартири.

Керуючись ст. ст. 259, 260, 269, 352, 353, 354, ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Чвир Олени Михайлівни про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2024 року по справі № 761/11282/24 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКФ Фарби України» про визнання майнових прав, - задовольнити.

Виправити описку в другому абзаці резолютивної частини рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2024 року по справі № 761/11282/24 представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Чвир Олени Михайлівни про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2024 року по справі № 761/11282/24 за заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКФ Фарби України» про визнання майнових прав, вказавши замість невірного:- «4 поверсі», вірно - «9 поверсі».

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: