Справа № 442/9616/25
Провадження № 2-о/442/658/2025
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

"22" грудня 2025 р. м. Дрогобич

Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Коваль Р.Г., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи:, Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради, особи щодо якої здійснюється розгляд заяви ОСОБА_2 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки і призначення опікуна,

в с т а н о в и в :

19.12.2025 заявник звернувся з даною заявою до суду, в якій просить визнати недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є її племінником, мотивуючи свої вимоги тим, що через наявні у нього захворювання, він потребує сторонньої догляду, нагляду та допомоги,

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Отже, порядок звернення до суду з позовною заявою урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які передбачені, зокрема, в статті 175, 177, 297 ЦПК України.

Наслідком недотримання зазначених умов є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо цей недолік не буде усунуто у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 185 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 293 ЦПК України у випадках, встановлених пунктами 1, 9 і 10 частини другої цієї статті, розгляд справ проводиться судом за обов`язковою участю адвоката особи, стосовно якої розглядається справа. Враховуючи положення вказаної норми, заява не містить і відомостей про адвоката особи стосовно якої розглядається справа, участь якого є обов`язковою.

До матеріалів даної позовної заяви не додано документів, які б підтверджували повноваження адвоката Даньківа О.В. бути представником особи, стосовно якої розглядається питання про визнання її недієздатною.

Нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення над недієздатними особами опіки, а саме - за поданням відповідного органу, а не за заявою фізичної особи.

Отже, призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства: захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в цьому конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Крім того, особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна ( піклувальника).

Пунктом 3.3 частини 3 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді від 17 червня 1999 року, визначений перелік документів за наявності яких орган опіки та піклування призначає опікуна, а саме: рішення суду про визнання громадянина недієздатним, акт обстеження умов проживання особи, що потребує опіки, опис її майна та майбутнього опікуна, довідки про стан здоров`я особи, яка потребує опіки та її опікуна, довідки про судимість майбутнього опікуна.

Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий перелік документів та порядок призначення над недієздатними особами опіки.

Одночасно заявником в заяві не викладено обставин, та ненадано доказів щодо підстав отримання заявником статусу опікуна ОСОБА_2 .

Всупереч вищезазначеним вимогам закону заявником до суду подано заяву, яка не відповідає ЦПК України.

З огляду на те, що виявлені суддею недоліки унеможливлюють відкриття провадження у даній справі, суддя приходить до висновку, що дану заяву слід залишити без руху.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи положення ст. 294 ЦПК України, існують підстави для залишення заяви про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки і призначення опікуна без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків:

Вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту, зокрема, прав та інтересів фізичних осіб. Частиною 2 зазначеної статті закріплено обов`язок суду та учасників судового процесу керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Отже, завданнями судочинства мають керуватися не лише суд, а й сторони.

Отже, з наведених норм вбачається, що заявник, звертаючись до суду з відповідною заявою, з метою ефективного захисту своїх законних інтересів, зобов`язаний оформити таку у відповідності до вимог цивільного-процесуального кодексу, що сприятиме її своєчасному розгляду і вирішенню.

При цьому враховую правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2019 (провадження № 11-490сап19), згідно з яким відкриття провадження у справі за заявою, яка не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, є свідченням надання заявнику привілеїв, не передбачених законом.

При таких обставинах дану заяву необхідно залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 297 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи:, Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради, особи щодо якої здійснюється розгляд заяви ОСОБА_2 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки і призначення опікуна - залишити без руху.

Запропонувати заявнику у семиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Роз`яснити заявнику, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута йому.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Роман КОВАЛЬ