ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" грудня 2025 р. Суддя Дарницького районного суду м.Києва Заставенко М.О. розглянувши матеріали позовної заяви групи співвласників багатоквартирних будинків за адресами АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про визнання рішень загальних зборів недійсними, встановлення відсутності повноважень та заборону вчинення дій, третя особа ПАТ «ДТЕК Київські електромережі»,

В С Т А Н О В И В:

19.12.2025 до суду надійшла позовна зава групи співвласників багатоквартирних будинків за адресами АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , КП «керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про визнання рішень загальних зборів недійсними, встановлення відсутності повноважень та заборону вчинення дій, третя особа ПАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Зі змісту позовної заяви та додатків до неї вбачається, що позивач просить суд:

1) визнати незаконними дії Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації щодо передачі ініціативним групам відомостей про перелік власників квартир та приміщень будинків по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 ;

2) визнати недійсними рішення загальних зборів співвласників будинків по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , проведених 02.11.2025, оформлені відповідними протоколами;

3) визнати незаконними дії відповідачів щодо вчинення ними представництва інтересів співвласників перед третіми особами

Разом з позовом представником позивачів подано заяву про забезпечення позову.

Вивчивши позовну заяву і додані до неї документи, суд прийшов до висновку, що слід відмовити заявнику у відкриття провадження по неї виходячи з такого.

Відповідно до статті 19 ЦПК України, яка визначає компетенцію загальних судів щодо розгляду цивільних справ, у порядку цивільного судочинства розглядаються справи що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

За приписами частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частина перша статті 4 цього Кодексу визначає, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку з порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи; суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посада чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень (частина перша статті 5 КАС України).

Як убачається з матеріалів справи та змісту позовних вимог, позивачі оскаржують дії Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації щодо передачі ініціативним групам відомостей про перелік власників квартир та приміщень будинків по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 .

Відповідно до частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

З огляду на суб`єктний склад та предмет позову в частині визнати незаконними дій суб`єкта владних повноважень - Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, такі позовні вимоги підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Крім того, згідно з частиною другою статті 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

За приписами п. 3 ч. 1 20 ГПК, господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Згідно зі статтею 385 Цивільного кодексу України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Об`єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку"(далі - Закон N 2866-III).

Статтею 1 цього Закону встановлено, що ОСББ - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до статті 4 Закону N 2866-III об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання й використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Основна діяльність ОСББ полягає в здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Отже, вищезазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Як убачається з матеріалів справи та змісту позовних вимог, позивачі оскаржують рішення загальних зборів співвласників будинків з підстав порушення процедури проведення зборів.

Таким чином, можна дійти висновку, що спір виник між співвласниками багатоквартирного будинку.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 20.09.2018 у справі N 813/6286/15 та від 06.02.2019 у справі № 462/2646/17 зазначила, що подібні спори є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи (пункт 3 частини першої статті 1 статті 20 ГПК), а тому повинні розглядатись за правилами господарського судочинства незалежно від суб`єктного складу, за місцезнаходженням юридичної особи (частина шоста статті 30 ГПК).

Отже, решта вимог позивачів підлягають розгляду в порядку господарського судочинства.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Позивачами не заявлено жодних позовних вимог, які підлягали б розгляду у порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, у відкритті провадження в цивільній справі за позовною заявою слід відмовити.

У зв`язку із відмовою у відкритті провадження, одночасно заява про забезпечення позову підлягає поверненню.

Керуючись Законом України «Про виконавче провадження», ст. ст. 186, 260, 261, ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті провадження за позовною заявою групи співвласників багатоквартирних будинків за адресами АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про визнання рішень загальних зборів недійсними, встановлення відсутності повноважень та заборону вчинення дій, третя особа ПАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Суддя М.О. Заставенко

Повний текст ухвали складено та підписано 23.12.2025.