Провадження № 2-во/761/155/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В.

при секретарі судового засідання: Яцишина А.О.,

розглянувши заяву позивачки ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 23 квітня 2025 року по справі № 761/42679/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 23 квітня 2025 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, - задоволено. Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований 29 вересня 2021 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) , актовий запис № 1730.

29.07.2025 до суду надійшла заява позивачки ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 23 квітня 2025 року по справі № 761/42679/25, в якій позивачка просить виправити описку у вказаному рішенні оскільки у другому абзаці регулятивної частини рішення допущено описку, а саме пропущено слово «розірвати».

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про виправлення описки підлягає задоволенню виходячи із наступного.

Відповідно до положень ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009р. «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У відповідності до правового висновку Верховного суду у постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Заява про виправлення описки мотивована тим, що в рішенні суду допущені описки, що унеможливлюють його виконання, а саме в другому абзаці резолютивної частини рішенні суду помилково не зазначено про необхідність розірвання шлюбу.

Як вбачається з тексту рішення, суд задовольни позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.

Таким чином, враховуючи вищенаведені обставини, суд прийшов до висновку, що заява представника позивача про виправлення описки підлягає задоволенню, оскільки судом дійсно було допущена вказана описка в другому абзаці резолютивної частини, а саме не зазначено особу на чию користь підлягає стягненню.

Керуючись ст. ст. 259, 260, 269, 352, 353, 354, ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

заяву позивачки ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 23 квітня 2025 року по справі № 761/42679/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Виправити описку в другому абзаці резолютивної частини рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 квітня 2025 року по справі № 761/42679/24 за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, вказавши замість невірного: - «Шлюб між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової карти платника податків: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 ) зареєстрований 29 вересня 2021 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) , актовий запис № 1730.»,

вірно: - «Шлюб між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової карти платника податків: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 ) зареєстрований 29 вересня 2021 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) , актовий запис № 1730, - розірвати».

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: