Справа № 136/970/14-ц
Провадження № 22-ц/801/2859/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції Кривенко Д. Т.
Доповідач:Голота Л. О.
УХВАЛА

29 грудня 2025 рокуСправа № 136/970/14-цм. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - Голоти Л.О. (суддя-доповідач),

суддів Матківської М.В., Оніщука В.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Голоти Людмили Олегівни, Матківської Марії Василівни, Оніщука Віталія Володимировича по справі № 136/970/14-ц за позовом ОСОБА_2 до Брицької сільської ради Липовецького району Вінницької області, правонаступником якої є Турбівська селищна рада Вінницького району Вінницької області, про визнання права власності на нерухоме майно, за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у розгляді справи ОСОБА_1 на рішення Липовецького районного суду Вінницької області від 19.05.2014, -

в с т а н о в и в:

10.12.2025 до Вінницького апеляційного суду надійшла з Верховного Суду цивільна справа № 136/970/14-ц.

Постановою Верховного Суду від 26.11.2025 касаційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Ухвалу Вінницького апеляційного суду від 4.12.2024 та постанову Вінницького апеляційного суду від 11.02.2025 скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції зі стадії відкриття апеляційного провадження.

У постанові Верховного Суду від 26.11.2025 зазначено, серед-іншого, що апеляційний суд не навів належних мотивів, за яких вважав причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, тривалістю майже 10 років, поважними. Зокрема, не з`ясував обставин, за яких ОСОБА_1 дізнався про оскаржуване судове рішення, чи міг і коли він про нього дізнатися раніше. За відсутності належних і допустимих доказів, поданих особою, яка звернулася до суду із апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції зі спливом 10 років після ухвалення цього рішення, апеляційний суд дійшов передчасного висновку щодо наявності об`єктивних, істотних причин, які завадили ОСОБА_1 у передбачений законом строк подати апеляційну скаргу, належно не мотивувавши судове рішення, яким вказаний процесуальний строк було поновлено.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.12.2025 у даній справі визначено склад суду : головуючи суддя (суддя-доповідач) Голота Л.О., судді Матківська М.В., Оніщук В.В. /т. 2 а. с. 207/.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 15.12.2025, враховуючи вказівки, що містяться в постанові ВС від 26.11.2025, які в силу положень частини першої статті 417 ЦПК України є обов`язковими для суду апеляційної інстанції, визнано наведені особою, яка не брала участі у розгляді справи ОСОБА_1 причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Липовецького районного суду Вінницької області від 19.05.2014 неповажними. Апеляційну скаргу особи, яка не брала участі у розгляді справи ОСОБА_1 на рішення Липовецького районного суду Вінницької області від 19.05.2014 у даній справі залишено без руху. Надано строк для подання заяви про поновлення строку, з необхідністю вказати інші підстави для його поновлення, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

17.12.2025 до Вінницького апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Голоти Л.О., оскільки він не погоджується з ухвалою Вінницького апеляційного суду від 15.12.2025 та вважає, що суддя Голота Л.О. не хоче відкривати апеляційне провадження за його апеляційною скаргою, що, на думку заявника, свідчить про наявність підстав для її відводу.

Аналогічна за змістом цій заяві надійшла заява про відвід від ОСОБА_1 також 17.12.2025 через підсистему «Електронний суд».

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 18.12.2025 заявлений ОСОБА_1 відвід судді Голоті Л.О. по справі № 136/970/14-ц визнано необґрунтованим. Питання про відвід судді Голоти Л.О. по справі № 136/970/14-ц передано іншому судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу і буде визначений у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 19.12.2025 у складі судді Берегового О.Ю. відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Голоти Л.О. по справі № 136/970/14-ц.

22.12.2025 до Вінницького апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Голоти Л.О., Матківської М.В. та Оніщука В.В. з тих підстав, що колегією суддів не розглянуто заяву ОСОБА_1 про відвід від 17.12.2025, не надано оцінки підставам відводу.

У заяві про відвід колегії суддів Попіль С.Ф. вживає нецензурні вислови в адрес судової установи та колегії суддів, зокрема, зазначає наступне : «на мою думку два дебіли це сила, а три дебіла це біда, тобто три суді, які вважають себе судями виписують ухвали за кошти та хабарі фермерів Кравчуків і крім грошей нічого не бачать в даній справі», «я розумію що ти Голота любиш гроші, але ти забулась, що ти займаєш посаду суді Апеляційного суду і твої подєльніки Матківська та ОСОБА_3 також злочинці», «суддя, який не суддя, також злочинець ОСОБА_4 », «дана особа Береговий якого тато і мама зробили на п`яну голову, тобто дебіл», «дані суді відкрили собі лавочку при суді апеляційної інстанції і збагачуються за рахунок фермерів», « ІНФОРМАЦІЯ_1 », «суддя Голота зійшла з розуму, що говорить її прізвище, що дана суддя голодна до хабарів», «Верховний суд в зговорі з суддею Голотою», «суддя Верховного Суду ОСОБА_5 зловживає своєю посадою».

Відповідно до даних електронного табеля обліку робочого часу у комп`ютерній програмі "Д-3 суддя Матківська М.В

перебувала у відпустці з 22.12.2025 по 26.12.2025 (включно).

Ознайомившись із заявою про відвід колегії суддів від 22.12.2025, колегія суддів дійшла висновку про повернення її заявнику з наступних підстав.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частини перша статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У частинах третій четвертій статті 44 ЦПК України визначено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Отже на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

Апеляційний суд звертає увагу, що саме з метою виконання завдання цивільного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отож, якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (зокрема, образити, принизити учасників судового процесу, їхніх представників, суд, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції), така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами.

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню цивільного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує її процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Такі висновки узгоджуються з висновками Великої Палати Верховного Суду у постанові від 8.07.2021 у справі № 9901/235/20.

Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом (частина третя статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом (частини перша друга статті 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

З огляду на зазначене, вжитті ОСОБА_1 висловлювання у заяві про відвід колегії суддів, які не притаманні для написання ділових документів, відображають зневажливе ставлення заявника до суддів апеляційної та касаційної інстанцій і до судової гілки влади загалом, заявником у справі, та є виявом очевидної неповаги, не спрямовані на ефективний захист його прав, свобод та інтересів, а тому суперечить завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

Таким чином апеляційний суд дійшов висновку, що подання ОСОБА_1 заяви про відвід суддів Голоти Л.О., Матківської М.В., Оніщука В.В. від 22.12.2025, яка містить нецензурну лексику, образливі та лайливі слова на адресу суддів не відповідає завданню цивільного судочинства і є зловживанням процесуальними правами.

Керуючись статтями 44, 381, 389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції, -

п о с т а н о в и в:

Визнати, що заявлений ОСОБА_1 відвід колегії суддів Вінницького апеляційного суду Голоти Людмили Олегівни, Матківської Марії Василівни, Оніщука Віталія Володимировича по справі № 136/970/14-ц є діями, що суперечать завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Вінницького апеляційного суду Голоти Людмили Олегівни, Матківської Марії Василівни, Оніщука Віталія Володимировича по справі № 136/970/14-ц повернути заявнику.

Попередити ОСОБА_1 , що продовження зловживання процесуальними правами у справі № 136/970/14-ц може призвести до застосування щодо нього заходів процесуального примусу, передбачених ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Л. О. Голота

Судді: М. В. Матківська

В. В. Оніщук