Провадження №2/367/7676/2025
УХВАЛА

Іменем України

25 грудня 2025 року м. Ірпінь

Ірпінський міський суд Київської області

у складі: головуючого судді Одарюка М.П.

за участю секретаря судового засідання Бобриш М.С.

розглянувши заяву позивача про зміну предмету позову по цивільній справі №367/13824/25 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства " Управління житлово - комунального господарства "Ірпінь" про скасування та визнання наказу незаконним, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди,

установив:

13 листопада 2025 року позивач звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства "Ірпінь", в якому просить суд: поновити строк на оскарження наказу № 186-к від 17.09.2025 року та прийняти позов до розгляду;визнати незаконним та скасувати наказ директора Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства " Ірпінь" № 186-к від 17.09.2025 року про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника директора з питань благоустрою міста; поновити ОСОБА_1 на посаді заступника директора з питань благоустрою міста Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства "Ірпінь"; стягнути з Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства "Ірпінь" на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу; стягнути з Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства " Ірпінь" на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 30 000,00 грн та покласти на відповідача судові витрати пов`язані з розглядом справи.

22 грудня 2025 року від позивача до суду надійшла заява про зміну предмету позову, в якій останній просить суд: поновити строк на оскарження наказу № 186-к від 17.09.2025 року та прийняти позов до розгляду; визнати незаконним та скасувати наказ директора Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства "Ірпінь" № 186-к від 17.09.2025 року про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника директора з питань благоустрою міста; поновити ОСОБА_1 на посаді заступника директора з питань благоустрою міста Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства "Ірпінь"; стягнути з Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства "Ірпінь"на користь ОСОБА_1 оплату за роботу під час чергування в робочий день, у вихідні та святкові дні у розмірі 304 014,90 грн; стягнути з Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства "Ірпінь" на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу; стягнути з Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства " Ірпінь" на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 30 000,00 грн та покласти на відповідача судові витрати пов`язані з розглядом справи.

Надаючи правову оцінку вказаній заяві представника позивача з урахуванням дотримання норм процесуального права, суд вказує про наступне.

За положеннями частини 2 статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач має право відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 3 статті статті 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Поряд з цим частина 4 статті 49 ЦПК України унормовує, що у разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Оскільки вказана заява подана представником позивача до закінчення підготовчого засідання, тому строк її подання є дотриманим.

Разом з тим, звернення особи до суду за захистом порушених прав та інтересів здійснюється шляхом подання позовної заяви, у якій позивач, згідно ст. 175 ЦПК України, викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК України унормовано, що в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Пункт 5 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачає, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Таким чином, позовна заява обов`язково складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

В свою чергу, предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить суд ухвалити судове рішення.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Зокрема ними є: юридичні факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення; доказові факти, тобто ті, що тісно пов`язані з фактами матеріально-правового характеру і на підставі яких можна зробити висновок про наявність чи відсутність певних обставин.

Визначаючи підстави позову, як елемент його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Разом з тим, процесуальний кодекс передбачає право позивача змінити або предмет позову, або підстави позову, однак одночасна зміна предмету позову та підстав позову законом заборонена.

При одночасній зміні предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, а це за своєю суттю вже новий позов.

Саме у зв`язку із цим законодавцем було закріплено альтернативну зміну предмета чи підстав позову.

В свою чергу, Верховний Суд у рішенні від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19, висловив позицію, згідно якої під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Верховний Суд також зазначив, що під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 року у справі №923/1061/18, від 19.12.2019 року у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 року у справі № 925/186/19.

Положеннями частини 4 ст. 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Застосовуючи вказані висновки Верховного Суду при вирішенні питання про прийняття до розгляду заяви представника позивача про збільшення позовних вимог, суд вказує про таке.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частина 1 ст. 5 ЦПК України унормовує, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Як вбачається зі змісту первинної редакції позовних вимог, предметом розгляду є вимоги позивача про понов строк на оскарження наказу № 186-к від 17.09.2025 року та прийняти позов до розгляду; визнати незаконним та скасувати наказ директора Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства " Ірпінь" № 186-к від 17.09.2025 року про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника директора з питань благоустрою міста; поновити ОСОБА_1 на посаді заступника директора з питань благоустрою міста Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства "Ірпінь"; стягнути з Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства "Ірпінь" на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу; стягнути з Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства " Ірпінь" на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 30 000,00 грн та покласти на відповідача судові витрати пов`язані з розглядом справи.

Зі змісту прохальної частини заяви від 22 грудня 2025 р. про збільшення позовних вимог слідує, що позивачем до первісних позовних вимог додано нову позовну вимогу про стягнення з Комунального підприємства "Управління житлово - комунального господарства "Ірпінь"на користь ОСОБА_1 оплату за роботу під час чергування в робочий день, у вихідні та святкові дні у розмірі 304 014,90 грн, яка не ґрунтується на обставинах первинної редакції позову, які викладені позивачем у позовній заяві від 13.11.2025 р.

Суд акцентує увагу на тому, що процесуальний закон дає можливість позивачеві збільшити розмір позовних вимог, а не кількість позовних вимог, що має місце у даному випадку із заявою представника позивача про збільшення кількості позовних вимог.

Частина 3 статті 175 ЦПК України встановлює, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи спорюються.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що зі змісту заяви про збільшення позовних вимог слідує, що має місце не збільшення позовних вимог, а зміна позовних вимог та підстав позову, які обумовлені новими фактами, обставинами та новими способами захисту права, а відтак представник позивача одночасно змінив і предмет і підставу позову, чим фактично заявив нові позовні вимоги, що не передбачено чинним процесуальним законодавством.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначені нормами ст. 183 ЦПК України.

Частина 4 ст. 183 ЦПК України встановлює, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи, що подана позивачем заява про зміну предмету позову від 22.12.2025 року суперечить вимогам п. 2) ч. 2 та ч. 3 ст. 49 ЦПК України, тому суд вважає її необґрунтованою процесуально та застосовує до заяви наслідки передбачені ч. 4 ст. 183 ЦПК України у вигляді повернення її заявнику без розгляду.

Частина 2 ст. 258 ЦПК України встановлює, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись ст.ст. 49, 183, 258, 259, 260, 261 ЦПК України, суддя

ухвалив:

Заяву позивача від 22 грудня 2025 року про зміну предмету позову - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду в 15-денний строк з моменту її проголошення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя М.П. Одарюк