Справа № 353/1138/25
Провадження № 2/353/784/25
У Х В А Л А

31 грудня 2025 рокум.Тлумач

Суддя Тлумацького районного суду Івано-Франківської області Луковкіна У.Ю., ознайомившись з матеріалами за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на житлові будинки з господарськими будівлями і спорудами, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на житлові будинки з господарськими будівлями і спорудами.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак в порушення вищевказаної норми позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, зокрема, у позовній заяві відсутній чіткий зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача, з зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Так зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачка просить визнати право власності на житлові будинки з господарськими будівлями і спорудами в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 .

Проте в позовній заяві відсутні відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, шляхом звернення до нотаріальної контори та отримання відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 . Зокрема додана до позовної заяви постанова державного нотаріуса свідчить, про те, що позивачці в нотаріальному порядку було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, яка залишилась після смерті ОСОБА_4 . Тоді як позивачка звернулась до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_3 .

Отже суд позбавлений можливості визначити наявність саме спору про право, в частині спірного нерухомого майна, належного покійному ОСОБА_3 .

Також при розгляді справ, що стосуються спадкування, суд перевіряє наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Так у позовній заяві зазначено, що спадкове майно залишилось після смерті ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 . Проте у позовній заяві відсутні відомості про докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності) (копія спадкової справи після смерті спадкодавців та/або витяг про відсутність заведених спадкових справ), а також відсутнє клопотання про витребування відповідних доказів.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Тому, згідно з чинним законодавством зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивача відповідачем, є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

З 01.08.2021 року набули чинності нові правила оформлення технічного паспорта на нерухомість, які вносять суттєві зміни у процедуру реєстрації. Технічний паспорт, що служить інформаційним документом для об`єктів нерухомості, таких як будинки, квартири та нежитлові приміщення містить детальні дані, включаючи обмірний план, схему забудови та інші характеристики об`єкта. Зміни введені відповідно до постанови «Деякі питання забезпечення функціонування Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва». Згідно з цією постановою, запроваджується електронна система для будівельної сфери, яка вимагає внесення даних та реєстрацію усіх технічних паспортів в цій системі.

Проте, в порушення вищевказаних вимог, додані до позовної заяви технічні паспорти на спірне нерухоме майно не містять відомостей про те, що вони зареєстровані в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва, що позбавляє суд можливості, перевірити правдивість технічних паспортів та даних, які містяться у них.

З огляду на викладене, суд позбавлений можливості постановити будь-яке рішення по справі за наявними матеріалами.

Відповідно до частин першої та другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином позовна заява не відповідає вимогам передбаченим цивільно процесуальним законодавством, а тому підлягає залишенню без руху з наданням позивачці строку необхідного для усунення вищенаведених недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на житлові будинки з господарськими будівлями і спорудами - залишити без руху.

Надати позивачці, з часу вручення копії ухвали, п`ятиденний строк, для усунення недоліків.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

СуддяУ. Ю. ЛУКОВКІНА