Справа № 214/6740/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2025 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Ткаченка А.В.,

за участю секретаря судового засідання Фастовець Ю.Ю.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Комара Е.Л.,

представника відповідача Тер-Тевмосян Ю.Г.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Первинна профспілкова організація «Всеукраїнської профспілки працівників науки, виробництва та фінансів» ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом 23 листопада 2016 року, в подальшому неодноразово уточнюючи зміст та вимоги, та просить суд: поновити його на роботі з 24 жовтня 2016 року в ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» у зв`язку з незаконним звільненням або зобов`язати це зробити відповідача; стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 25 жовтня 2016 року до дня поновлення його на роботі в ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», з урахуванням підвищення окладу сторожа на підприємстві за цей період, за здійсненим розрахунком; стягнути з відповідача на його користь судові витрати.

Ухвалою суду від 24 листопада 2016 року відкрито провадження по справі з призначенням судового розгляду.

До суду 04 квітня 2025 року через канцелярію позивачем подано уточнену позовну заяву, де ОСОБА_1 просить суд визнати незаконним наказ № 1173/л від 24.10.2016 (об звільненні з підприємства) за скороченням штату ОСОБА_1 . Публічним акціонерним товариством «АрселорМіттал Кривий Ріг»; поновити його на роботі. а саме на підприємстві юридичної особи ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з 24.10.2016 за основним його місцезнаходженням у зв`язку з тим, що його штатна одиниця «сторож очисних споруд» на даний момент скорочена і виключена зі штатного розкладу даного підприємства та стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу згідно розрахунку в сумі 706 477,42 грн. з відрахуванням обов`язкових видів податків з 24.10.2016 до дня поновлення його на роботі включно.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник Комар Е.Л. наполягали на прийнятті уточненої позовної заяви.

Представник відповідача ОСОБА_2 покладалася на розсуд суду.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Згідно частини 1 статті 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до частини першої та третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову одночасно не допускається. Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою відповідно з вимогами ЦПК України.

Схожий за змістом правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 18 травня 2022 року у справі №570/5639/16-ц.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову (ще одного позову), чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстави позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України(постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі №405/3360/17).

Крім того, відповідно до положень статті 122 ЦПК України строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

За правилами статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові 25 серпня 2022 року у справі № 757/31785/19-ц (провадження № 61-275св22) зазначив, що встановивши, що заява про збільшення позовних вимог подана після закінчення підготовчого засідання, то суд апеляційної інстанції дійшов законного та обґрунтованого висновку про залишення такої заяви без розгляду з огляду на положення статті 126 ЦПК України.

Пунктом 2 частини другої статті 49 ЦПК України передбачено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. (частина 4 статті 279 ЦПК України).

Згідно частини 2 статті 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Відповідно до частини 3 статті 217 ЦПК України, з оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Так, розгляд справи відбувається за правилами спрощеного позовного провадження на підставі пункту 2 частини 1 статті 274 ЦПК України, згідно матеріалів справи, перше судове засідання відбулося 01 березня 2019 року, у якому головуючий суддя оголосив судове засідання відкритим, оголосив склад суду, встановив особи учасників справи та відклав розгляд справи у зв`язку із залученням третьої особи.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 06 грудня 2023 року скасовано ухвалу Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20червня 2023року про залишення позову без розгляду, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Після повернення справи до суду, розгляд справи було продовжено, де вирішено ряд клопотань учасників справи.

Відтак, у позивача було більш, ніж достатньо, часу для уточнення заявлених ним позовних вимог, однак заяву про збільшення позовних вимог ним подано майже через 6 років після першого судового засідання. Заяви про поновлення строку з обґрунтуванням причин пропуску такого строку, який складає значний проміжок часу, стороною позивача до суду не надано.

Ураховуючи викладене, суд не вбачає підстав для прийняття до розгляду заяви про збільшення вимог та на підставі ст. 126 ЦПК України вважає необхідним залишити заяву без розгляду.

Керуючись статями 49, 217, 274, 279, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без розгляду заяву про збільшення позовних вимог ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Первинна профспілкова організація «Всеукраїнської профспілки працівників науки, виробництва та фінансів» ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу складено 13 травня 2025 року.

Суддя А.В. Ткаченко