Провадження № 2/712/4821/25
25 листопада 2025 року м. Черкаси
Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого - судді Пономаря В.О.,
за участю секретаря судового засідання Рясик Д.Д.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в приміщенні Соснівського районного суду м. Черкаси цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,
Короткий виклад позиції позивача та відповідача
У вересні 2025 року Публічне акціонерне товариство «Національна акціонерна страхова компанія «ОРАНТА» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення в порядку регресу шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, у розмірі 97 576 грн 03 коп. Позов мотивовано тим, що 13.01.2024 між відповідачем та ПАТ «НАСК «ОРАНТА» було укладено договір (поліс) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів щодо автомобіля марки Seat Cordoba. 21.12.2024 за участю зазначеного транспортного засобу під керуванням відповідача та автомобіля «Citroen C4» сталася дорожньо-транспортна пригода. З постанов Києво-Святошинського районного суду Київської області встановлено, що ДТП сталася внаслідок порушення відповідачем Правил дорожнього руху, за що його притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП, при цьому під час вчинення правопорушення він перебував у стані алкогольного сп`яніння. Позивач, на підставі звітів про оцінку та страхових актів, здійснив на користь потерпілої сторони страхову виплату у загальному розмірі 97 576 грн 03 коп., після чого звернувся до відповідача з регресною вимогою про відшкодування виплаченого страхового відшкодування, однак остання добровільно не виконана. З урахуванням наведеного позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь суму страхового відшкодування в порядку регресу та понесені витрати зі сплати судового збору.
Відповідач відзив на позовну заяву не надав.
Рух справи в суді першої інстанції та процесуальні рішення
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 23.09.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.
Представник позивача Галіч Ж.В. в судове засідання не з`явилась, подавши до суду 26.09.2025 заяву, в якій просить розглянути справу без участі представника позивача за наявними в матеріалах справи документами, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Також зазначила, що не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_1 повторно в судове засідання не з`явився, не повідомивши суд про причини неявки, хоча про день, час та місце розгляду справи був повідомлений в установленому законом порядку - шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання, натомість, судові повістки-повідомлення на ім`я ОСОБА_1 повернулись до суду без вручення відповідачу з причин відсутності останнього за вказаною адресою, що в контексті положень п. 3, 4 ч. 8 ст. 128, ч. 10 ст. 130 ЦПК України суд вважає належним повідомленням.
З огляду на це, на підставі ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси від 25.11.2025 справу вирішено за правилами заочного розгляду, передбаченими ст. ст. 280-282 ЦПК України, за відсутності відповідача ОСОБА_1 , повідомленого у встановленому законом порядку про день, час та місце судового засідання, який не з`явився в судове засідання без повідомлення причин та не подав відзиву проти позову, та зі згоди представника позивача щодо такого порядку розгляду справи.
Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, керуючись ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
ІІ. Мотивувальна частина рішення
Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини, оцінка суду
Відповідно до постанови Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27.01.2025 водій ОСОБА_1 21.12.2024 о 22 год 40 хв в с. Софіївська Борщагівка, вул. Жулянська, 45, керуючи автомобілем SEAT д.н.з. НОМЕР_1 не врахував дорожньої обстановки, габарити автомобіля, не обрав безпечну швидкість та безпечний інтервал, в результаті чого здійснив зіткнення з автомобілем CITROEN д.н.з. НОМЕР_2 , який рухався на зустріч. Унаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками.
Цією постановою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності.
Також відповідно до постанови Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.02.2025 ОСОБА_1 21.12.2024 о 22 год 40 хв керував автомобілем Seat Cordoba д.н.з. НОМЕР_1 , по вул. Жулянська, 45 в с. Софіївська Борщагівка, в стані алкогольного сп`яніння. За вказане правопорушення його притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП.
Частиною 6 ст. 82 ЦПК України передбачено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
На час скоєння вказаної ДТП транспортний засіб Seat Cordoba, д.н.з. НОМЕР_1 , яким керував відповідач, був забезпечений чинним договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, укладеним з ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», про що свідчить поліс від 13.01.2024 № 218892858.
Потерпілий ОСОБА_3 27.12.2024 звернувся до ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» із заявою про страхове відшкодування.
Загальна сума страхового відшкодування становить 97 576 грн 03 коп.
Системний аналіз положень ст. 1166, 1167, 1187, 1188 ЦК України свідчить про встановлення у цивільному праві України змішаної системи деліктів, до якої входить правило генерального делікту, відповідно до якого будь-яка шкода (у т.ч. моральна), завдана потерпілому неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; а також правило спеціальних деліктів, яке передбачає особливості відшкодування шкоди, завданої у певних спеціально обумовлених у законодавстві випадках (спеціальними суб`єктами, у спеціальний спосіб тощо).
Правило генерального делікту закріплено у ст. 1166 ЦК України стосовно майнової шкоди.
Умовами застосування цих норм є завдання шкоди (майнової, моральної) неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю, наявність причинного зв`язку між цими діями (бездіяльністю) і шкодою та вина заподіювача. За правилом генерального делікту відповідальність за завдання шкоди покладається на особу, яка цю шкоду завдала, тобто на безпосереднього заподіювача.
Статті 1187, 1188 ЦК України регулюють відносини, що виникли зі спеціальних деліктів, які передбачають особливості суб`єктного складу відповідальних осіб (коли обов`язок відшкодування шкоди покладається не на безпосереднього заподіювача, а на іншу зазначену у законі особу - власника джерела підвищеної небезпеки) та встановлюють покладення відповідальності за завдання шкоди незалежно від вини заподіювача.
Норма ст. 1187 ЦК України визначає особливим суб`єктом, відповідальним за завдання шкоди джерелом підвищеної небезпеки, особу, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Відповідно до ст. 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою; за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується; за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення.
Підпункт «а» п.п. 38.1.1 п. 38.1 ст. 38 «Про обов`язкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» в редакції, яка підлягає застосуванню до спірних правовідносин, визначено, що страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду якщо він керував транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння.
Згідно із ч. 1 ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.
Регресом є право особи, яка здійснила відшкодування шкоди, заподіяної не її діями, звернутися з вимогою про повернення виплаченого до боржника, з вини якого заподіяно шкоду. При регресі основне (деліктне) зобов`язання припиняється та виникає нове (регресне) зобов`язання, в межах якого у кредитора (третьої особи, що виконала обов`язок замість винної особи перед потерпілим) виникає право регресної вимоги до такої винної особи. Це виходить із змісту ст. 559 та 1191 ЦК України, згідно яких зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином; особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.
Зважаючи на зміст наведених норм ЦК України, право зворотної вимоги (регресу) не переходить від однієї особи до іншої, як у випадку заміни сторони (кредитора) у вже існуючому зобов`язанні (при суброгації у страхових відносинах). При регресі право регресної вимоги виникає, тобто, є новим правом кредитора за новим в даному випадку регресним зобов`язанням, що виникло внаслідок припинення основного (деліктного) зобов`язання шляхом виконання обов`язку боржника (винної особи) у такому деліктному зобов`язанні третьою особою (п. 44-46 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі № 910/2603/17).
Отже, законом встановлено порядок стягнення коштів, виплачених ПАТ «НАСК «Оранта» на відшкодування шкоди особі, потерпілій у ДТП, саме в порядку регресу, якщо така шкода спричинена власником транспортного засобу, цивільно-правова відповідальність якого застрахована позивачем.
ПАТ «НАСК «Оранта» відповідно до чинного законодавства здійснило відшкодування шкоди за винного водія транспортного засобу Seat Cordoba, д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_1 , що спричинив дорожньо-транспортну пригоду, а тому відповідно до ст. 1191 ЦК України та п. 38.1.1 ст. 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» після проведення виплати на користь ОСОБА_3 відшкодування у розмірі 97 576 грн 03 коп. у позивача виникло право зворотної вимоги до відповідача ОСОБА_1 на вказану суму.
При цьому, станом на час розгляду справи, відшкодування спричиненої шкоди відповідачем не відбулося, будь-яких заперечень з приводу суми страхового відшкодування та її виплати не надано, у зв`язку з чим, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в указаній частині є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Розподіл судових витрат
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Ураховуючи те, що позовні вимоги підлягають до задоволення у повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму понесених судових витрату вигляді судового збору у сумі 3 028 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 12, 13, 76, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 289, 354 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди в порядку регресу задовольнити повністю.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» суму сплаченого страхового відшкодування у розмірі 97 576 (дев`яносто сім тисяч п`ятсот сімдесят шість) грн 03 (три) коп. та судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 25.11.2025.

Сторони у справі:

Позивач: Публічне акціонерне товариство «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», , місцезнаходження за адресою: вул. Здолбунівська, 7-Д, м. Київ.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя В.О. Пономар