Справа № 309/3718/25
Провадження № 2/309/1373/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2025 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Довжанин М.М.

за участю секретаря судового засідання Драб Н. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Хустської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Рошинець Наталія Павлівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Хустської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Рошинець Наталія Павлівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову посилається на те, що 29 серпня 2003 року в приміщенні Боронявської сільської ради оформлено заповіт №41 матір`ю позивача ОСОБА_2 , яка заповіла йому земельну частку (пай) в розмірі 0,80 га, що належала її покійному чоловіку ОСОБА_3 згідно державного акту серії ІІІ-ЗК №029880 від 23.02.2002 року. Батько позивача ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_2 . Одразу після її смерті, після отримання свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 26.05.2010 року, позивач як спадкоємець другої черги у строк відповідно до ст.1261 ЦК Хустської державної нотаріальної контори з метою прийняття спадщини не звернувся, оскільки не знав, що відповідно до законодавства наявні терміни для оформлення спадщини за померлою мамою. При цьому він тривалий час знаходився на заробітках в Чеській Республіці і не мав змоги звернутися до нотаріуса з приводу оформлення докуметів за заповітом. Звернувшись до приватного нотаріуса, йому роз`яснили про пропуск строку для прийняття спадщини. Посилаючись на приписи ст. 1272 ЦК України, просить суд визначити йому додатковий строк тривалістю 2 місяці для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Відзиву на позов відповідачем Хустською міською радою не подавався.

У судове засідання позивач не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності.

У судове засідання представник відповідача не з`явився, подавши заяву про розгляд справи у його відсутності, вимоги заяви залишає на розсуд суду.

У судове засідання третя особа - приватний нотаріус Рошинець Н.П. не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Перевіривши матеріали справи, дослідивши та оцінивши наявні докази, суд констатує наступне.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 (а.с.10); ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 .(а.с.12)

Згідно заповіту від 29.08.2003 року ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповіла ОСОБА_1 земельну частку (пай), що належить їй на підставі державного акту III-ЗК №029880. (а.с.6-7).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

За правилами статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може призначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 N 7, роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Встановлено, що позивач є спадкоємцем за заповітом. Суд бере до уваги твердження позивача про те, що пропуск строку на подання заяви про прийняття спадщини ним пропущено через незнання про встановлені терміни, а також перебування позивача за кордоном.

Вказане свідчить про наявність поважних причини пропуску позивачем шестимісячного строку для подання вказаної заяви.

Враховуючи наведене, а також зважаючи на відсутність заперечень щодо задоволення позову від відповідача, суд вважає, що позов слід задовольнити.

Судові витрати слід покласти на позивача.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 48,51, 264, 265 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Хустської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Рошинець Наталія Павлівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстрація місця проживання АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю два місяці,з дня набрання рішенням законної сили.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М. М.