Справа № 713/1938/25
Провадження №2-п/713/18/25
УХВАЛА

іменем України

04.12.2025 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Кибич І.А. перевіривши матеріали заяви адвоката Обласова Сергія Анатолійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Вижницького районного суду Чернівецької області від 13 листопада 2025 року по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Обласов С.А., який представляє інтереси відповідача ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Вижницького районного суду Чернівецької області від 13 листопада 2025 року по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заява про перегляд заочного рішення, за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст. 285 ЦПК України.

Відповідно до ч.8 ст.285 ЦПК України, до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Суд, дослідивши вказану заяву, вважає її такою, що підлягає залишенню без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.285 ЦПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

В поданій заяві представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Обласов С.А. просить звільнити відповідача від сплати судового збору мотивуючи тим, що згідно зі ст.22 ЗУ "Про захист прав споживачів" - споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав" (Постанова Верховного Суду у справі 743/1481/21).

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Судовий збір справляється за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення (частина друга статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено пільги щодо сплати судового збору особами, які звертаються до суду із позовом, скаргою, заявою та іншим зверненням процесуального характеру.

Наведений закон не визначає пільги щодо сплати судового збору споживачів.

Частиною третьою статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Преамбула Закону України «Про захист прав споживачів» визначає, що Закон регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Велика Палата Верховного Суду у справі №761/24881/16-ц (провадження №14-57цс18) зазначила, що статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік пільг щодо сплати судового збору, проте системний і комплексний аналіз зазначеного Закону і статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» дає правові підстави зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, встановленому статтею 5 Закону України «Про судовий збір», не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки така пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів. Велика Палата констатувала, що стаття 5 Закону України «Про судовий збір» не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору, як і не містить позиції про те, що пільги надаються лише за пред`явлення позову. Спеціальний закон, звільнивши споживачів від сплати судового збору за подання позову, зазначив, що вони звільняються з метою захисту своїх порушених прав (стаття 22 Закону України «Про захист прав споживачів»). Отже, при прийнятті Закону України «Про судовий збір» законодавець передбачив можливість застосування Закону України «Про захист прав споживачів» при визначенні пільг певних категорій осіб щодо сплати судового збору. Велика Палата Верховного Суду зробила висновок, що порушені права можуть захищатись як у суді першої інстанції (при пред`явленні позову), так і на наступних стадіях цивільного процесу, а саме при апеляційному перегляді.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 березня 2018 року (справа № 761/24881/16-ц) визначила єдиний підхід щодо застосування судами норм матеріального права під час визначення, чи звільнена особа від сплати судового збору за звернення до суду із позовом на підставі Закону України «Про захист прав споживачів», сформулювавши, що виключно позивачі споживачі у таких справах звільняються від справляння судового збору на всіх стадіях судового розгляду.

Крім того, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 вересня 2021 року у справі №160/15864/20 (провадження № 11-177апп21) зазначено, що стаття 22 Закону України «Про захист прав споживачів» підтверджує можливість судового захисту прав споживачів, передбачених законодавством, і встановлює певні особливості судового захисту їх прав, однією з яких є звільнення споживачів від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. У регулюванні сплати судового збору положення зазначеної норми права є спеціальними щодо положень статті 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки остання загалом урегульовує питання звільнення різних суб`єктів звернення до суду від сплати судового збору за різні процесуальні дії (об`єкти сплати судового збору) в судах усіх інстанцій.

Ураховуючи наведене, споживачі звільняються від сплати судового збору на всіх стадіях цивільного процесу у випадку, якщо вони є позивачами і звертаються до суду з позовами про захист прав споживачів.

Зокрема, такої ж позиції дотримується Верховний Суд при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору на підставі ч. 3ст. 22Закону України «Про захист прав споживачів» за подачу касаційної скарги особами, які не мають процесуального статусу позивача (ухвала від 10 січня 2023 року у справі № 344/8736/21).

Представником відповідача подано до суду заяву про перегляд заочного рішення Вижницького районного суду Чернівецької області від 13 листопада 2025 року по справі за позовом ТОВ «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, де ОСОБА_1 має статус відповідача. Даний позов не пов`язаний із порушеннями його прав, а тому норми ч.3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів» в даному випадку застосуванню не підлягають.

Інших обставин, які б давали підстави для звільнення від сплати судового збору відповідачем не зазначено.

Законом України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду заяви оплачується судовий збір у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленому законом на 1 січня календарного року в якому відповідна заява подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання заяви про перегляд заочного рішення, яка подана фізичною особою, ставка судового збору встановлюється в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на день звернення до суду із заявою, що становить 605,60 грн.

За ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки заява про перегляд заочного рішення подана через Електронний суд, судовий збір за подання заяви повинен становити 484,48 грн.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заявником вимоги ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 285 ЦПК України не виконані.

На підставі викладеного, заявнику необхідно сплатити суму судового збору в розмірі 484,48 грн. на розрахунковий рахунок Вижницького районного суду Чернівецької області та долучити платіжний документ до заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 285 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що заяву адвоката Обласова С.А., який діє в інтересах ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків протягом 5 (П`яти) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.185, 260-261, 284-285 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката Обласова Сергія Анатолійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Вижницького районного суду Чернівецької області від 13 листопада 2025 року по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - залишити без руху.

Копію ухвали направити заявнику та представнику заявника і повідомити про необхідність виправити зазначені недоліки заяви.

Для усунення недоліків надати строк 5 (П`ять) днів з дня отримання заявником та представником ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Іван КИБИЧ