УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.12.2025

Київський районний суд міста Харкова у складі судді Вітюка Р.В. у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб між позивачем та відповідачкою.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.10.2025 справу передано для розгляду судді Вітюку Р.В.

Суд ухвалою від 20.10.2025 позовну заяву залишив без руху та надав позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, оскільки позивач не надав доказів сплати судового збору.

Указана ухвала мотивована тим, що позивач в позовній заяві вказує, що має статус учасника бойових дій та долучає копію такого посвідчення, а тому відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" звільняється від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. Водночас, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України " Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" (Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19).

Крім того, Верховний Суд у постанові від 05.05.2025 у справі № 643/20167/21 сформував висновок, що п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" передбачає звільнення від сплати судового збору осіб, які мають, зокрема статус ветеранів війни учасників бойових дій, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". Відповідно до статті 22 цього Закону ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими ОСОБА_1 , звернувся у цій справі, зокрема розірвання шлюбу.

Предметом спору у цій справі є вимога про розірвання шлюбу, тобто п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" не поширюється на спірні правовідносини, оскільки заявлена вимога не стосується випадків захисту прав, пов`язаних зі статусом учасника бойових дій. Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати у порядку статті 8 Закону України "Про судовий збір" позивач не порушував.

Згідно з довідкою про доставку електронного документу ухвала про залишення позовної заяви без руху від 20.10.2025 доставлена до електронного кабінету позивача 20.10.2025.

Позивач отримав копію ухвали суду 20.10.2025 о 17 год. 50 хв., а тому ухвала вважається такою що вручена позивачу 21.10.2025. Тобто строк на усунення недоліків сплив 31.10.2025.

Станом на 04.12.2025 до суду від позивача не надійшло заяви про усунення недоліків позовної заяви з наданням доказів сплати судового збору. Тобто заявник не усунув недоліки у строк, встановлений судом, навіть з врахуванням часу на поштовий перебіг.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, подану заяву слід вважати неподаною та повернути заявнику, оскільки він не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Відповідно до положень ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

При цьому суд зазначає, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви. Тобто позивач не обмежений в праві повторно звернутися до суду з цим позовом після усунення недоліків позову.

Керуючись ст. 2, 175 - 177, 185, 258 261, 353 355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини сьомої статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Роман ВІТЮК