справа № 761/9762/25
головуючий у суді І інстанції Фролова І.В.
УХВАЛА

04 грудня 2025 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Писана Т.О.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства Оборони України на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 11 вересня 2025 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Міністерство Оборони України, Військова частина НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю,

ВСТАНОВИВ:

рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 11 вересня 2025 року задоволено заяву ОСОБА_1 у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Міністерство Оборони України, Військова частина НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю.

Встановлено факт, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживали однією сім`єю.

Не погоджуючись із указаним рішенням адвокат Журавльов Андрій Вячеславович в інтересах Міністерства Оборони України14жовтня 2025 року звернувся до суду із апеляційною скаргою через підсистему «Електронний суд».

Згідно з вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала не були вручені у день його (її) складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається із матеріалів справи рішення Шевченківського районного суду міста Києва ухвалено 11 вересня 2025 року. Таким чином, останній строк скарження рішення припадає на 11 жовтня 2025 року, що є вихідним днем (субота), тому останнім днем слід вважати 13 жовтня 2025 року. Апеляційну скаргу подано 14 жовтня 2025 року через підсистему «Електронний суд», тому скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Апелянтом порушено питання про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на поважність причин його пропущення. В обґрунтування поважності причин пропуску строку апелянт зазначив, що рішення отримане заінтересованою особою 17 вересня 2025 року.

Відповідно до матеріалів справи, документ в електронному вигляді «Рішення» від 11 вересня 2025 року по справі №761/9762/25, а також прикріпленні до нього файли були надісланні одержувачу Міністерству Оборони України в його електронний кабінет 17 вересня 2025 року (а.с. 103).

Враховуючи наведене, причини пропуску оскарження рішення є поважними, тому скаржнику необхідно поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Крім того, посилаються на обставини триваючої збройної агресії російської федерації проти України та воєнний стан, які зумовлюють, зокрема, обставини, що впливають на можливість своєчасного здійснення кошторисних призначень на сплату судового збору.

У зв`язку із тим, що Міноборони є бюджетною установою, то оплата судового збору здійснюється структурним підрозділом - Департаментом соціального забезпечення Міністерства оборони України, через органи державного казначейства України, що гарантовано призведе до пропущення строків подання апеляційної скарги (подання заявок до Департаменту фінансів Міністерства оборони України, реєстрація, надання виконавцям, підготовка документів, відправка в казначейство, оплата та отримання відмітки на платіжному дорученні про оплату, тощо).

Вказує що, представником Міноборони направлено листа щодо сплати судового збору, проте, на момент подання апеляційної скарги надати суду платіжне доручення з відміткою органу Державної казначейської служби України в якості доказу сплати судового збору у представника Міноборони немає можливості.

З урахуванням наведеного, для недопущення пропуску строку подання апеляційної скарги апелянт звернувся до суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору.

Проте, Київський апеляційний суд не приймає зазначені доводи, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення, розстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведені представником Міністерства оборони України обставини не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у заявника пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя, оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

Заявник не вказав обґрунтовані підстави, з якими чинне законодавство пов`язує відстрочення або звільнення від сплати судового збору, оскільки жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про майновий стан Міністерства оборони України не надав.

Жодних документів на підтвердження факту відсутності коштів на рахунку установи для сплати судового збору в сумі 1453,44 грн до суду апеляційної інстанції не надано, а тому у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, слід відмовити.

Безпідставне звільнення, відстрочення та розстрочення юридичній особі сплати судового збору за відсутності належних та допустимих доказів суперечить завданню та меті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» у частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору та може розцінюватися, як надання певних процесуальних переваг заявнику перед іншими учасниками судового процесу, які зобов`язані сплачувати такий збір.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що зазначені обставини не є підставою для відстрочення Міністерству оборони України сплати судового збору, а тому клопотання заявника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

Апеляційна скарга, не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом, оскільки особою, яка подала апеляційну скаргу не сплачено судовий збір.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 % ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Оскільки апеляційна скарга Міністерством оборони Україниподана з використанням підсистеми «Електронний суд» необхідно застосувати коефіцієнт 0,8 при обрахунку судового збору.

Апеляційний суд звертає увагу, що пільговий коефіцієнт 0,8 застосовується лише у певному випадку, подання документів через підсистему «Електронний суд».

Тобто, спочатку розраховується розмір судового збору з урахуванням вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір», і лише у разі подачі документів через електронну систему, має застосовуватись пільговий коефіцієнт 0,8.

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з встановленням апелянту строку для усунення недоліку - сплати судового збору в розмірі 1453,44 грн (1211,20 х 1,5% х 0,8).

Судовий збір має бути сплачено за наступними реквізитами:

отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101;

Код за ;

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП);

МФО банку 899998;

Рахунок отримувача UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Документи, що підтверджують сплату суми судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За наведених обставин, апеляційні скарги слід залишити без руху надавши строк для усунення вказаних недоліків, а саме: надання доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Керуючись ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Поновити Міністерства Оборони України строк на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 11 вересня 2025 року.

Апеляційну скаргу Міністерства Оборони України на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 11 вересня 2025залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Т.О. Писана