Провадження № 2/643/6689/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.12.2025 м. Харків

Салтівський районний суд міста Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., розглянувши в порядку письмового провадження (без повідомлення учасників справи) заяву адвоката Брек Людмили Олегівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді Крівцова Д.А. в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів

ВСТАНОВИВ

В провадженні судді Салтівського районного суду міста Харкова Крівцова Д.А. перебуває цивільна справа № 643/16470/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів.

15.12.2025 представник відповідача адвокат Брек Л.О. подала заяву про відвід головуючого судді Крівцова Д.А. В обґрунтування відводу зазначила, що головуючий суддя систематично відмовляв в задоволенні клопотань представника відповідача, вочевидь з тим розрахунком, щоб унеможливити доведення фактів введення в оману самого позивача та розглядати справу виключно з тієї позиції, яка заявлена позивачем, унеможливлюючи при цьому відповідачу скористатись правом на захист. Головуючий суддя, замість того, щоб сприяти повному і всебічному розгляду справи фактично діє виключно на користь однієї із сторін, тобто на користь позивача. Дійсно, всі без виключення клопотання сторони відповідача були відхилені судом без належного мотивування, при цьому суд фактично позбавив сторону відповідача можливості реалізувати свої процесуальні права, передбачені статтями 12, 43, 81 ЦПК України. Подібне заохочення однієї із сторін по справі не може свідчити про об`єктивність головуючого судді. Системне відхилення клопотань сторони відповідача (які були спрямовані на з`ясування обставин справи та дослідження доказів) створює обґрунтовані сумніви щодо неупередженості суду, а також порушує принцип змагальності сторін і рівності учасників процесу перед судом. При цьому сторона відповідача акцентує увагу на тому, що клопотання про відвід надається не з міркувань незгоди із процесуальним рішенням суду, а з огляду на продемонстровану процесуальну поведінку судді, яка і полягала в унеможливленні забезпечення вказаною стороною права на захист. Відповідно до ч.1 ст. ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Судом знехтувано вимоги вказаної вище норми, оскільки вирішенням справи по суті суддя в дійсності відмовляється займатись та з`ясовувати всі обставини справи суд не вважає за потрібне, оскільки це не вигідно позивачу. Складається враження, що у суду вже є сформована позиція щодо кінцевого результату розгляду справи, в той час як задоволення клопотань відповідача може посприяти встановленню дійсних обставин, які ускладнюють написання в подальшому «потрібного» судового рішення.

Відповідно до ч. 7, ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді в порядку письмового провадження (без повідомлення учасників справи).

Підстави для відводу судді визначені ст. 36, 37 ЦПК України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ч. 1 ст. 7 вказаного вище Закону, кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положеннями п. 2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, відображеної, зокрема, в рішеннях у справі "Фей проти Австрії", "Ветштайн проти Швейцарії", "Пуллар проти Сполученого Королівства", "Білуха проти України", наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 17.09.2019 по справі № 277/599/15-к, між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»). У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії»).

В контексті доводів заяви про відвід суд звертає увагу на приписи ч. 4 ст. 36 ЦПК України, відповідно до яких незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

З доводів заяви представника відповідача вбачається, що вона в обґрунтування заявленого відводу фактично посилається на незгоду із процесуальними рішеннями судді Крівцова Д.А., постановленими за наслідками розгляду її клопотань.

Між тим вказана незгода, виходячи з імперативних положень ч. 4 ст. 36 ЦПК України, не може бути підставою для задоволення заявленого відводу.

В контексті доводів заяви про відвід суд вважає за необхідне зауважити, що за доводами представника відповідача всі без виключення клопотання сторони відповідача були відхилені судом без належного мотивування.

Між тим суд ухвалою від 26.11.2025 поновив представнику відповідача строк для подання клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та за наслідками розгляду відповідного клопотання представника відповідача призначив справу до розгляду в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Заява про відвід з посиланням на неналежне мотивування ухвал суду подана ще до того, як суд виготовив повні (вмотивовані) тексти ухвал від 12.12.2025.

Оцінюючи суб`єктивний критерій безсторонності, суд констатує, що не відчуває упередженого ставлення до будь-якого з учасників справи.

Посилання адвоката Брек Л.О. на норми законодавства України та практику Європейського суду з прав людини не свідчить про обґрунтованість заявленого відводу, оскільки вказані норми законодавства підлягають застосуванню виключно в разі наявності обставин, що свідчать про упередженість судді. Вказаних обставин судом не встановлено.

Ураховуючи наведене, суд дійшов висновку щодо необґрунтованості заявленого відводу та відсутності підстав для його задоволення.

Одночасно суд враховує, що оскільки заява про відвід надійшла до суду раніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, то згідно з ч. 3 ст. 40 ЦПК України питання щодо дотримання суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності головуючого судді Крівцова Д.А. буде оцінено іншим суддею Салтівського районного суду міста Харкова.

Керуючись ст. 36, 37, 39, 40, 258-261, 353 ЦПК України

УХВАЛИВ

У задоволенні заяви адвоката Брек Людмили Олегівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді Крівцова Д.А. в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів відмовити в зв`язку з необґрунтованістю заявленого відводу.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів передати до канцелярії Салтівського районного суду м. Харкова для визначення в порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України, судді, який буде вирішувати питання про відвід головуючого судді Крівцова Д.А.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Д.А. Крівцов