У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.12.2025 селище Оржиця

Оржицький районний суд Полтавської області в складі головуючого судді Гришка О.Я., за участі секретаря судового засідання Федорини А.А., розглянувши цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Цикл Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в :

В провадженні Оржицького районного суду Полтавської області перебуває вказана справа.

Представником позивача було заявлено клопотання, в якому представник просить витребувати в AT «Банк Кредит Дніпро» деталізований розрахунок заборгованості станом на дату відступлення права вимоги та виписки по особових рахунках відповідача.

Суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За ч. 2 цієї ж статті ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Детальний аналіз змісту ст.ст. 76, 84 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що суд може витребувати лише конкретні докази. Тобто, ці докази повинні бути вже сформованими на момент звернення з клопотанням до суду, і їх виникнення не повинне бути прив`язане до настання певних обставин (створення такого доказу, формування інформації, в тому числі і на вимогу суду). В інакшому випадку витребування судом несформованого документа (доказу) призвело б до порушення принципу правової визначеності. Особа, в якої суд витребував би інформацію чи документ, який ще не сформований, постала б перед проблемою неоднозначного трактування рішення суду (в якій формі та в якому виді повинен бути сформований документ, які саме відомості він повинен включати тощо). При цьому особа, у якої суд витребував доказ, перебуватиме під загрозою притягнення до відповідальності за невиконання рішення суду. За таких обставин, коли представник позивача фактично просить витребувати інформацію, а не сформований на момент звернення з клопотанням до суду конкретний доказ (документ), клопотання в частині витребування детального розрахунку заборгованості відповідача станом на дату відступлення права вимоги не підлягає до задоволення. Клопотання в частині витребування виписок за особовими рахунками не підлягає до задоволення, оскільки представник позивача не деталізує, за якими рахунками потрібно витребувати виписки, за які періоди. Суд розглядає справу за наявними доказами та за доказами, які були витребувані судом за клопотанням учасників справи, однак, суд не може самостійно (замість учасника справи) визначати ознаки доказів, які учасник просить витребувати.

На підставі викладеного та керуючись ст. 84, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Відмовити представнику позивача у задоволенні клопотання про витребування доказів.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя