Справа № 276/2136/25
Провадження по справі 2/276/1158/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2025 року селище Хорошів

Суддя Хорошівського районного суду Житомирської області Бобер Д.О. розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

04.12.2025 до Хорошівського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява АТ «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості у розмірі 160225,54 грн.

Встановлено, що позовна заява підписана представником АТ "Акцент-Банк" Шкапенко О.В.

На підтвердження повноважень представника до позовної заяви додано довіреність №22908652-К-Н-О від 23.01.2024 року, якою Акціонерне товариство «Акцент-Банк» в особі голови правління Кандаурова Ю.В. уповноважує керівника напрямку технологій стягнення проблемної заборгованості АТ "Акцент-Банк" Шкапенка О.В. на вчинення вказаних у довіреності дій, у тому числі на представництво позивача у судах.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Статтею 131-2 Конституції України визначено, що тільки адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом може бути визначено винятки щодо представництва в суді в трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, яких визнано судом недієздатними (дієздатність яких обмежено).

Згідно з частиною 1 статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини 3 статті 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Такі випадки визначені в ч. 2 ст. 60 ЦПК України, відповідно до якої під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність.

Відповідно до ч. 6 ст.19 ЦПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на наведені положення цивільного процесуального законодавства, справа за позовом АТ «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості у розмірі 160225,54 грн за критерієм ціни позову не може бути віднесена судом до категорії малозначних справ, оскільки перевищує тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (30 * 3028 = 90840), відсутні підстави для визнання судом її малозначною, а відтак її слід розглядати в порядку загального позовного провадження.

Згідно з вимогами чинного законодавства представництво інтересів учасників справи, яка розглядається в порядку загального позовного провадження, може здійснюватися або адвокатом, або іншою особою в порядку самопредставництва.

Матеріали справи не містять відомостей щодо наявності у Шкапенко О.В. права представляти інтереси позивача у порядку самопредставництва чи наявності у нього свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

Аналіз практики Верховного Суду свідчить, що сама лише довіреність не може підтверджувати повноваження працівника представляти інтереси юридичної особи чи державного органу в порядку самопредставництва.

В ухвалі Великої палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20 вказано, що з 29.12.2019 самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності також обмеження відповідних повноважень.

Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

В ухвалі від 07 лютого 2020 року у справі № 17/495-08 Верховний Суд вказав, що для підтвердження повноважень брати участь у справі в порядку самопредставництва працівник (юрисконсульт) має надати суду: докази того, що особа обіймає певну посаду (наказ, трудовий договір), а також докази, які дозволяють встановити обсяг повноважень вказаної посадової особи (статут, положення, трудовий договір (контракт).

Тобто самопредставництво не може виникати на підставі довіреності, а тільки на статутних документах, а також пред`явленні документів, які підтверджують повноваження представника.

На підтвердження повноважень Шкапенко О.В. до позовної заяви додана копія довіреності від 23 січня 2024 року, у якій зазначено, що він є керівником напрямку технологій стягнення проблемної заборгованості АТ "Акцент-Банк".

Однак, до позовної заяви не додані докази, які дозволяють встановити обсяг повноважень Шкапенка О.В. (наказ про призначення на посаду та статут, положення, трудовий договір, (контракт), а також такі відсутні у матеріалах указаної цивільної справи.

Долучена до позову копія статуту, в якому на аркуші номер 36 в п.9.4.8 зазначено, що для здійснення самопредставництва банку як юридичної особи кожен член правління або інший працівник банку, на підставі довіреності, виданої головою правління або виконуючим обов`язки голови правління може…, але далі до справи долучено аркуш під номером 46 і продовження змісту п. 9.4.8, у якому було би відображено повноваження осіб в порядку самопредставництва відсутнє.

Таким чином, позивачем не долучено до позовної заяви належні докази на підтвердження повноважень Шкапенка О.В. діяти в порядку самопредставництва.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, якщо її підписано собою, яка не має права її підписувати.

На підставі викладеного, враховуючи, що до позовної заяви не додано документів, що підтверджують статус представника позивача, його повноваження щодо діяльності від імені позивача у порядку самопредставництва, суддя дійшов висновку, що позовну заяву Акціонерного товариства "Акцент-Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, слід повернути підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, як таку що подана особою, яка не має повноважень на її підписання.

Аналогічний висновок щодо права на подання заяв та скарг в порядку самопредставництва викладений в ухвалах Верховного Суду від 13 лютого 2024 року у справі № 344/18715/23, від 16 лютого 2024 року у справі № 758/11379/23 та від 24.06.2024 у справі № 461/7385/23.

Разом з тим, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. ст. 19,58,60,62,177,185,259-261,353-355 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів, з дня її підписання.

Суддя: Д.О. Бобер