Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/9823/25
Провадження № 2-во/357/207/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" грудня 2025 р. суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника позивача ОСОБА_1 , про виправлення описки в судовому рішенні, -

В С Т А Н О В И В:

24 листопада 2025 року рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області позов ОСОБА_2 до Білоцерківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Перша Білоцерківська державна нотаріальна контора Київської області, про зняття арешту з майна задоволено повністю.

25 листопада 2025 року до суду від представника позивача надійшла заява про виправлення описки в судовому рішенні.

Оглянувши матеріали справи судом встановлено, що в описовій та мотивувальній частині рішення помилково зазначено, що позивач є спадкоємцем першої черги після смерті свого батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 замість правильного «позивач є спадкоємцем першої черги після смерті свого батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Відповідно до ч.1, 2 ст.269 ЦПК України - суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 зазначив, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

В пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Питання про внесення виправлень у судове рішення здійснюється в порядку письмового провадження, оскільки учасники справи не повідомлялися.

Враховуючи, що допущені судом описки стосуються істотних обставин, оскільки можуть вплинути на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності, тому суд вважає за необхідне виправити допущені в рішенні описки.

Керуючись ч.13 ст.7, ст.260, 269 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описки допущені в описовій та мотивувальній частині рішення рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24 листопада 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Білоцерківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Перша Білоцерківська державна нотаріальна контора Київської області, про зняття арешту з майна, вказавши правильно «позивач є спадкоємцем першої черги після смерті свого батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Суддя М. М. Бебешко