У х в а л а

26 листопада 2025 року

м. Київ

Справа № 295/617/20

Провадження № 61-11523св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - головуючого судді Крата В. І., судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Дундар І. О., Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І. - розглянув у порядку письмового провадження справу,

учасниками якої є:

позивачка - ОСОБА_1 (далі - позивачка),

відповідач - ОСОБА_2 (далі - відповідач), інтереси якого представляє адвокат Ткачук Анатолій Олександрович (далі - адвокат),

про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

за касаційною скаргою відповідача на постанову Житомирського апеляційного суду від 17 червня 2024 року, яку ухвалила колегія суддів у складі Коломієць О. С., Талько О. Б., Шевчук А. М., і

в с т а н о в и в :

1. У січні 2020 року позивачка звернулася до суду з позовом, у якому просила стягнути з відповідача 290 061,79 грн відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

2. 12 березня 2024 року Богунський районний суд міста Житомира постановив ухвалу, згідно з якою залишив позовну заяву без розгляду. Мотивував так: позивачка та її представники були належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи, двічі поспіль не з`явилися в судове засідання, заяву про розгляд справи без їхньої участі не подали, доказів поважності причин неявки немає.

3. 17 червня 2024 року Житомирський апеляційний суд прийняв постанову, згідно з якою скасував ухвалу суду першої інстанції та скерував справу для продовження її розгляду до цього суду. Мотивував постанову так:

- 24 жовтня 2023 року на судове засідання позивачка та її представник не з`явилися з невідомих суду причин. Про час і місце розгляду справи були повідомлені, що підтверджують довідки про доставку повідомлень у додаток «Viber» (т. 2, а. с. 119, 122). Розгляд справи відклав на 12 грудня 2023 року (т. 2, а. с. 124);

- 12 грудня 2023 року розгляд справи не відбувся через перебування судді на лікарняному. Був відкладений на 23 січня 2024 року (т. 2, а. с. 128);

- 23 січня 2024 року розгляд справи не відбувся через перебування судді на лікарняному. Був відкладений на 12 березня 2024 року (т. 2. а. с. 131);

- 12 березня 2024 року на судове засідання позивачка та її представник не з`явилися з невідомих суду причин. Про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені, що підтверджують довідки про доставку повідомлень у додаток «Viber» (т. 2, а. с. 142-144, 149);

- умовою для застосування припису пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України є повторність (двічі поспіль) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання. Неявка позивачки 12 березня 2024 року не була повторною. Тому суд першої інстанції помилково виснував про залишення позовної заяви без розгляду.

4. 12 серпня 2024 року адвокат в інтересах відповідача сформував у системі «Електронний суд» касаційну скаргу (вх. № 26901/0/220-24 від 13 серпня 2024 року), у якій просив скасувати зазначену постанову апеляційного суду та залишити в силі ухвалу суду першої інстанції. Обґрунтував так:

- позивачка була належно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, зокрема, на 23 травня, 8 червня, 24 жовтня, 12 грудня 2023 року, 21 січня, 12 березня 2024 року. Вперше позивачка не з`явилася на судове засідання 24 жовтня 2023 року, наступні два судові засідання, призначені на 12 грудня 2023 року і 21 січня 2024 року, суд відклав через тимчасову непрацездатність судді. На наступне судове засідання, призначене на 12 березня 2024 року, позивачка знову не з`явилася, тобто її неявка була повторною;

- процесуальний закон не вказує на необхідність урахування судом поважності причин повторної неявки позивачки до суду. Це пов`язано з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого учасник справи самостійно розпоряджається його процесуальними правами;

- наслідки повторної неявки позивача до суду настають незалежно від причин такої неявки, які можуть бути поважними. Отже, навіть маючи докази поважності цих причин, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він на будь-якій стадії має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності.

Юридичне значення для застосування наслідків повторної неявки позивача мають: належне його повідомлення про день і час розгляду справи, повторність неявки на судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (див. постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 7 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц);

- суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (див. постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц).

5. 17 вересня 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив касаційну скаргу без руху та встановив для усунення недоліків останньої десятиденний строк із дня вручення копії тієї ухвали.

6. 7 жовтня 2024 року адвокат в інтересах відповідача сформував у системі «Електронний суд» заяву про усунення недоліків касаційної скарги (вх. № 31975/0/220-24 від 8 жовтня 2024 року).

7. 16 січня 2025 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою продовжив відповідачу на п`ять днів із дня вручення тієї ухвали строк на усунення недоліків касаційної скарги.

8. 27 січня 2025 року адвокат в інтересах відповідача подав до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги.

9. 9 квітня 2025 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою поновив відповідачу строк на касаційне оскарження постанови апеляційного суду та відкрив касаційне провадження.

10. 30 липня 2025 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу про призначення справи до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

11. 5 серпня 2025 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою зупинив касаційне провадження у справі № 295/617/20 до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 367/252/24 (провадження № 14-21цс25).

12. 26 листопада 2025 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою поновив касаційне провадження у справі № 295/617/20.

13. 3 березня 2025 року Богунський районний суд міста Житомира ухвалив рішення, згідно з яким задовольнив позов про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

14. Верховний Суд вважає, що касаційне провадження слід закрити.

14.1. 12 березня 2024 року суд першої інстанції постановив ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, бо вважав, що позивачка двічі поспіль не з`явилася на судові засідання без поважних причин, хоча належно була повідомлена про розгляд справи. Апеляційний суд із таким висновком не погодився і 17 червня 2024 року прийняв постанову, згідно з якою скасував зазначену ухвалу та скерував справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Відповідач 12 серпня 2024 року оскаржив постанову апеляційного суду. Але після подання касаційної скарги 3 березня 2025 року суд першої інстанції ухвалив рішення про задоволення позовної заяви та стягнення з відповідача відшкодування майнової шкоди. З огляду на це слід закрити касаційне провадження за касаційною скаргою на постанову апеляційного суду про скасування ухвали про залишення позовної заяви без розгляду і направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

14.2. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

14.3. Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).

14.4. Однією із засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (стаття 129 Конституції України).

14.5. У частині першій статті 389 ЦПК України є перелік судових рішень, які учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку.

14.6. У ЦПК України збалансовані гарантії права на справедливий судовий розгляд, зокрема прав на доступ до суду та на розгляд справи судом, встановленим законом (пункт 1 статті 6 Конвенціїпро захист прав людини і основоположних свобод), з одного боку, із принципом остаточності судових рішень (res judicata), з іншого боку. Повноваження щодо перегляду справ суд касаційної інстанції має використовувати для виправлення судових помилок і недоліків судочинства, а не для нового судового розгляду. Касаційний перегляд вважається екстраординарним з огляду на обмеження повноважень суду касаційної інстанції виключно питаннями права та більший ступінь формальності процедур (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 27 жовтня 2020 року у справі № 127/18513/18 (провадження № 14-145цс20)).

14.7. Після того, як апеляційний суд спрямував справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, останній розглянув по суті позовну заяву про стягнення з відповідача 290 061,79 грн відшкодування майнової шкоди й ухвалив 3 березня 2025 року рішення про задоволення позову. Воно було оскаржене до апеляційного суду, який повернув справу до Богунського районного суду м. Житомира для вирішення питання про ухвалення додаткового рішення.

Ухвалення судом першої інстанції рішеннящодо суті спору унеможливлює вирішення у касаційному порядку питання про те, чи міг апеляційний суд скасувати ухвалу суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду та спрямовувати справу до цього суду для продовження розгляду. Тому касаційне провадження за касаційною скаргою скаржниці слід закрити (див. аналогічний підхід щодо закриття касаційного провадження за касаційною скаргою на постанову апеляційного суду про скерування справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, після прийняття якої останній ухвалив рішення щодо суті спору, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 жовтня 2020 року у справі № 127/18513/18 (провадження № 14-145цс20) й ухвалах Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2020 року у справі № 412/15902/2012 (провадження № 61-5084св19), від 3 лютого 2021 року у справі № 135/1682/16-ц (провадження № 61-18984св19), від 3 лютого 2021 року у справі № 362/6754/18 (провадження № 61-21067св19), від 11 серпня 2021 року у справі № 335/11743/19 (провадження № 61-12064св20), від 18 жовтня 2024 року у справі № 194/624/22 (провадження № 61-2264св24) тощо).

Керуючись статтями 2, 260, 261, 389, 396 ЦПК України, Верховний Суд

у х в а л и в :

закрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Житомирського апеляційного суду від 17 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат
Судді Д. А. Гудима
І. О. Дундар
Є. В. Краснощоков
П. І. Пархоменко