Справа № 274/4392/25 Провадження № 2/0274/1827/25
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
08.12.25 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Руденченко В.С.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1 , представником якої є ОСОБА_2 ,
доБердичівської міської ради Житомирської області,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору:приватний нотаріус Бердичівського районного нотаріального округу Пашинський Олег Миколайович,
провизначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернулася з позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позов обґрунтований тим, що ОСОБА_1 нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька у зв`язку з тим, що вона не звернулася у встановлений законодавством України строк з заявою для прийняття спадщини. Цей строк вона пропустила з поважних причин, оскільки, зокрема, є досить немолодою особою, важко хворою на онкологічну хворобу, постійно лікується, перенесла складну операцію.
Бердичівська міська рада Житомирської області та приватний нотаріус Бердичівського районного нотаріального округу Пашинський Олег Миколайович своєї позиції щодо предмета спору у порядку встановленому нормами Цивільного процесуального кодексу України, не повідомили.
Судом з`ясовано, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Велика П`ятигірка Бердичівського району Житомирської області (актовий запис № 1292 від 20.09.2024 р.), що підтверджується свідоцтвом від 20.09.2024 р. про смерть (а. с. 20).
ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом від 01.07.1963 р. про народження, свідоцтвом від 26.08.1989 р. про одруження, свідоцтвом від 09.09.2003 р. про розірвання шлюбу (а. с. 17, 18, 19).
Тобто, зважаючи на статті 1216 1218, 1222, 1223, 1258 та 1261 Цивільного кодексу України, ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_3 першої черги за законом.
Відповідно до частини третьої статті 1268, частин першої та другої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Таким чином ОСОБА_1 як така, що на час відкриття спадщини постійно з ОСОБА_3 не проживала, для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), проте не зробила цього, що випливає зі змісту її позовної заяви та постанови від 12.06.2025 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Пашинського Олега Миколайовича (а. с. 16).
Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до абзацу першого частини першої статті 1277 Цивільного процесуального кодексу України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна місцезнаходженням основної частини рухомого майна зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.
Згідно з частиною третьою статті 1277 Цивільного кодексу України спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна місцезнаходженням основної частини рухомого майна.
Тобто відповідачами у цій справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , і лише за їх відсутності територіальна громада в особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцезхнаодженням нерухомого майна ОСОБА_3 , а за відсутності такого майна за місцезнаходженням основної частини його рухомого майна.
З довідки від 07.10.2025 р. приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Пашинського Олега Миколайовича випливає, що інші спадкоємці ОСОБА_3 , які б прийняли спадщину, відсутні (а. с. 47), а тому відповідачем у цій справі має бути територіальна громада в особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцезхнаодженням нерухомого майна ОСОБА_3 , а за відсутності такого майна за місцезнаходженням основної частини його рухомого майна.
Постановою від 12.06.2025 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Пашинського Олега Миколайовича ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 16).
Таким чином Бердичівська міська рада Житомирської області є неналежним відповідачем у справі, належним відповідачем у цій справі є Райгородоцька сільська рада Бердичівського району Житомирської області, оскільки нерухоме майно ОСОБА_1 знаходиться на території Райгородоцької сільської територіальної громади Бердичівського району Житомирської області.
Пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною підставою для відмови в позові (такий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18.10.2023 р. у справі № 300/808/19, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07.12.2023 р. у справі № 363/2300/20, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13.12.2023 р. у справі № 753/8710/21 та багатьох інших).
Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, у задоволенні позову ОСОБА_1 необхідно відмовити.
Керуючись статтями 258, 259, 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут