Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" грудня 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Яровенко Н.О.,

за участю секретаря Церна В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, -

в с т а н о в и в:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради, третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора з вимогами: визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в чотири місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування заявлених вимог позивач вказав про те, що він є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на день смерті була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 . В червні 2023 року позивач звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради з вимогами: «Визначити додатковий строк для подачі позивачем до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом та визнати недійсними свідоцтва про право на спадщину за законом, які були видані державним нотаріусом Десятої Київської нотаріальної контори Шульгою Світланою Вікторівною на ім`я чоловіка померлої ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: свідоцтво про право на спадщину за законом на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , що зареєстровано в реєстрі за № 2-584; свідоцтво про право на спадщину за законом на садовий будинок з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що зареєстровано в реєстрі за № 2-585; свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку, загальною площею 0,0625 га, кадастровий номер :02:008:0367, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , що зареєстровано в реєстрі за № 2-586». 15 січня 2024 року відбулося останнє судове засідання, в якому позивач та представник позивача участі не брали, подали через канцелярію суду заяву про розгляд справи без участі. 30 квітня 2024 року представник позивача адвокат Хмарук Н.І. отримала на свою електронну пошту рішення суду по справі № 755/7471/23 від 15 січня 2024 року, яке набрало законної сили 15 лютого 2024 року. Як зазначає позивач в Єдиному державному реєстрі судових рішень наявна інформація, що рішення суду у справі № 755/7471/23 від 15 січня 2024 року надіслано для оприлюднення 30 квітня 2024 року, зареєстровано 01 травня 2024 року і забезпечено надання загального доступу 02 травня 2024 року. 22 травня 2024 року представник позивача звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва із заявою про надання інформації стосовно оприлюднення, реєстрації та надання загального доступу в Єдиному державному реєстрі судових рішень - рішення суду у справі № 755/7471/23. 28 травня 2024 року листом № 1437 Дніпровський районний суд м. Києва повідомив, що перевіркою автоматизованої системи документообігу суду «Д-3» встановлено, що в провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа № 755/7471/23 за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, визнання недійсними свідоцтва про право на спадщину за законом, рішенням суду від 15 січня 2024 року позов задоволено. Згідно даних, що містяться в обліково-статистичній картці на справу, вищезазначене рішення було направлено до Єдиного державного реєстру судових рішень 30 квітня 2024 року. 04 червня 2024 року позивач через свого представника направив до Десятої Київської державної нотаріальної контори засобами Укрпошти заяву про прийняття спадщини за заповітом, на майно, яке залишилось після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 з додатками. Листом № 1337/02-14 від 18 червня 2024 року відповідач повідомив, що заяву про прийняття спадщини за заповітом прийнято та долучено до спадкової справи № 249/2022. З метою отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом необхідно мати з собою оригінали документів та попередньо бути записаним на прийом до державного нотаріуса, який відкривав спадкову справу. 11 вересня 2024 року державний нотаріус Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульга Світлана Вікторівна винесла Постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки надане державному нотаріусу рішення Дніпровського районного суду м. Києві у справі № 755/7471/23 від 15 січня 2024 року набрало законної сили 15 лютого 2024 року, а заяву про прийняття спадщини надіслано спадкоємцем 04 червня 2024 року, тобто після визначеного в рішенні суду терміну для подання такої заяви.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 11 серпня 2025 року відкрито провадження у цивільній справі та призначено розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

За змістом положень ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Представником позивача Хмарук Н.І. в позовній заяві подано клопотання про витребування в Десятої Київської державної нотаріальної контори спадкової справи № 249/2022 щодо майна померлої ОСОБА_2 .

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 06 жовтня 2025 року задоволено клопотання представника позивача - адвоката Хмарук Н.І. про витребування доказів, а саме копію спадкової справи № 249/2022 щодо майна померлої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

23 жовтня 2025 року на адресу суду надійшла належним чином завірена копія спадкової справи № 249/2022 щодо майна померлої ОСОБА_2 .

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 29 жовтня 2025 року Дніпровським районним судом м. Києва закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились. Від представника позивача подано заяви про розгляд справи у їх відсутність та просить ухвалити судове рішення на підставі наявних у справі доказів.

Відповідач Київська міська рада про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Своїм правом на подання відзиву не скористався, а також будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, представника в судове засідання не направив.

Третя особа в судове засідання не з`явилась, про день час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи у відсутності їх представника.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Відповідно до ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Крім того, на вимогу зазначених норм процесуального права, датою ухвалення судового рішення, ухваленого за відсутності осіб, які беруть участь у справі, є дата складення повного судового рішення.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.

Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, видане Відділом реєстрації актів цивільного стану Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 27 серпня 2021 року (актовий запис Серія НОМЕР_1 ).

Згідно зі статтею 1233 Цивільного кодексу України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 Цивільного кодексу України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За життя ОСОБА_2 залишила заповіт датований 30 грудня 2013 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кухтенко Т.А., зареєстрований в реєстрі за № 4097, за умовами заповіту заповідач все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось і все те, що буде їй належати за законом на день смерті, заповіла ОСОБА_1 .

В червні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради з вимогами: визначити додатковий строк для подання позивачем до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом та визнати недійсними свідоцтва про право на спадщину за законом, які були видані державним нотаріусом Десятої Київської нотаріальної контори Шульгою Світланою Вікторівною на ім`я чоловіка померлої ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 15 січня 2024 року у справі № 755/7471/23 позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом задоволено, визначено ОСОБА_1 , як спадкоємцю за заповітом щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили. Також рішенням суду визнано недійсними свідоцтва про право на спадщину за законом, видані державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульгою Світланою Вікторівною на ім`я ОСОБА_3 у спадковій справі № 249/2022 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 : свідоцтво про право на спадщину за законом на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , що зареєстровано в реєстрі за № 2-584; свідоцтво про право на спадщину за законом на садовий будинок з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що зареєстровано в реєстрі за № 2-585; свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку, загальною площею 0,0625 га, кадастровий номер :02:008:0367, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , що зареєстровано в реєстрі за № 2-586.

Копію рішення у справі № 755/7471/23 від 15 січня 2024 року представник позивача - адвокат Хмарук Н.І. отримала на електронну пошту 30 квітня 2024 року.

Згідно даних Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення Дніпровського районного суду м. Києва у справі № 755/7471/23 від 15 січня 2024 року надіслано для оприлюднення 30 квітня 2024 року, зареєстровано 01 травня 2024 року і забезпечено надання загального доступу 02 травня 2024 року.

01 травня 2024 року представник позивача отримала в канцелярії суду копію рішення в паперовому вигляді з відміткою про набрання 15 лютого 2024 року рішенням суду законної сили.

22 травня 2024 року представник позивача звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва із заявою про надання інформації стосовно оприлюднення, реєстрації та надання загального доступу в Єдиному державному реєстрі судових рішень - рішення суду у справі № 755/7471/23.

Листом від 28 травня 2024 року № 1437 Дніпровський районний суд м. Києва повідомив, що перевіркою автоматизованої системи документообігу суду «Д-3» встановлено, що в провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа № 755/7471/23 за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, визнання недійсними свідоцтва про право на спадщину за законом, рішенням суду від 15 січня 2024 року позов задоволено. Згідно даних, що містяться в обліково-статистичній картці на справу, вищезазначене рішення було направлено до Єдиного державного реєстру судових рішень 30 квітня 2024 року.

04 червня 2024 року представник позивача направила до Десятої Київської державної нотаріальної контори засобами Укрпошти - заяву про прийняття спадщини за заповітом, на майно, яке залишилось після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 з додатками.

Листом від 18 червня 2024 року № 1337/02-14 Десята Київська державна нотаріальна контора повідомила, заяву заявника прийнято та долучено до спадкової справи № 249/2022.

11 вересня 2024 року на прийомі в державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульги Світлани Вікторівни представник позивача отримала Постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що спадкоємцем не подано заяву про прийняття спадщини, що передбачено статтею 1269 ЦК України та відсутні докази про фактичне її прийняття, а саме надане державному нотаріусу рішення Дніпровського районного суду м. Києві у справі № 755/7471/23 від 15 січня 2024 року набрало законної сили 15 лютого 2024 року, а заяву про прийняття спадщини надіслано спадкоємцем 04 червня 2024 року, тобто після визначеного в рішенні суду терміну для подання такої заяви.

Вирішуючи позовні вимоги про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, суд доходить наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 1 Закону України "Про нотаріат" вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Відповідно до вимог пункту 31 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 03 березня 2004 року № 20/5 зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 03 березня 2004 року за № 283/8882, нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, якщо вчинення такої дії суперечить законодавству України або не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.

Загальні положення про спадкування врегульовані Главою 84 Книги шостої Спадкове право Цивільного кодексу України.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має право подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкодавець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.

Для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04.11.2015 у справі № 6-1486цс15, а також у постановах Верховного Суду від 17.10.2019 у справі № 766/14595/16, від 30.01.2020 у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31.01.2020 у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

Водночас, з урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17.03.2021 у справі № 638/17145/17, від 22.03.2023 у справі № 361/8259/18.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість.

Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.

Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України в абз. 6 п. 24 постанови № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до статті 3 ЦПК України кожна особа має право в судовому порядку звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права та інтересу.

Згідно з ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Крім того, відповідно до ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обгрунтованість заявлених позовних вимог та задоволення позову ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1216, 1218, 1223, 1233, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 "Про судову практику у справах про спадкування", ст. ст. 2, 10, 13, 48, 49, 51, 76, 77-81, 89, 209, 210, 247, 265, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (особисті дані: ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової карти платника податків: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ), як спадкоємцю за заповітом щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном на чотири місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 09.12.2025 року.

Суддя Н.О.Яровенко