Справа № 369/3378/25
Провадження № 2-о/369/334/25
РІШЕННЯ

Іменем України

02.12.2025 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді. Пінкевич Н.С.

при секретарі Худинець Д.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 заінтересована особа Дев`ята Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2025 року заявниця ОСОБА_1 звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області із заявою про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу. Заява мотивована тим, що з 2003 року по 13 листопада 2024 року вона проживала разом із ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) як жінка та чоловік однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 . На момент смерті ОСОБА_2 проживав разом із нею за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується Актом про фактичне місце проживання складеного Депутатом Боярської міської ради Фастівського району Київської області № 13 від 18 лютого 2025 року, у присутності сусідів: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Для оформлення спадщини та отримання відповідних документів про право на спадкове майно після смерті ОСОБА_2 , Заявниця звернулася до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Постановою державного нотаріуса їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , у зв`язку з відсутністю доказів факту проживання однією сім`єю із померлим. Стверджує, що за час спільного проживання однією сім`єю, хоч і без реєстрації шлюбу, на протязі більше ніж п`ять років, вони жили дружно в любові та злагоді, підтримували повноцінні шлюбні відносини як чоловік та дружина, мали відповідні обов`язки подружжя, вели спільне господарство, мали спільний сімейний бюджет, здійснювали купівлю предметів домашнього побуту. Інші спадкоємці відсутні.

На підставі зазначеного заявниця просила суд встановити факт проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 - ІНФОРМАЦІЯ_5 ) однією сім`єю, як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу у період часу з 2003 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03 березня 2025 року відкрито провадження по справі та призначено судове засідання.

У судовому засіданні ОСОБА_1 не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, представник заявниці адвокат Резнік К.О. подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутність, заявлені вимоги підтримала повністю та наполягала на їх задоволенні.

Представник заінтересованої особи Дев`ята Київська державна нотаріальна контора у судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, про дату та час судового засідання повідомлялася належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Згідно ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.

Так, КЦС ВС у Постанові від 30 вересня 2022 року № 761/38266/14 (61-1091св21) роз`яснив, що якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, Якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку що заявлені вимоги заявника підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно листа вих. №2982/02-31 від 19.12.2024 року, державного нотаріуса Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Пічевської Наталії Вікторівни про неможливість оформлення спадщини на спадкове майно після смерті ОСОБА_2 , оскільки, відсутні докази факту проживання однією сім`єю із померлим.

Згідно Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 виданого Виконавчим комітетом Боярської міської ради Фастівського району Київської області було складено відповідний актовий запис № 2045 від 13.11.2024 року про смерть ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Згідно Акту № 13 від 18 лютого 2025 року, складеного Депутатом Боярської міської ради Фастівського району Київської області, Заявниця ОСОБА_1 та спадкодавець ОСОБА_2 проживали за адресою: АДРЕСА_1 без реєстрації до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_6 спадкодавця. Вказані обставини засвідчують сусіди ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Крім того, Представником Заявниці Адвокатом Резнік К.О. було допитано в якості свідків - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які також підтвердили факт проживання Заявниці та ОСОБА_2 однією сім`єю як жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу за адресою буд. АДРЕСА_1 , у період з 2005 року до дня смерті ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку встановленому законом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законом або договором.

За приписами ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно частиною першою статті 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За змістом ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.1259 цього Кодексу.

Черговість спадкоємців за законом встановлено статтями 1261-1265 ЦК України.

У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (ст. 1264 ЦК України).

Відповідно до приписів статті 3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Виходячи з аналізу вказаної норми СК України, сім'єю є соціальна група, яка не обов`язково складається з людей, які перебувають у шлюбі. Сім`ю також є соціальна група осіб, поєднаних спільним побутом, які здійснюють свою життєдіяльність на основі спільного економічного, морально-психологічного укладу, взаємної відповідальності.

В пункті 6 рішення Конституційного Суду від 03.06.1999 №5-рп/99 зазначено, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках.

Відповідно п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України, про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Обов`язковою умовою для визнання осіб членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення з спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 21 березня 2019 року в цивільній справі № 461/4689/15-ц та у постанові від 12 серпня 2019 року у справі №521/16365/15, який відповідно до положень ч. 4 ст. 263 ЦПК України враховується судом при виборі та застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Встановлення факту проживання однією сім`єю необхідне заявнику для отримання спадщини, яка залишилась після смерті її чоловіка ОСОБА_2 . Інших родичів, які б бажали прийняти спадщину судом не встановлено та заявницею не повідомлено.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про задоволення вимог Заявниці.

Керуючись ст.ст. 15,16 ЦК України, ст. ст. 3, 21, 27, 36 СК України, ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 82, 141, 259, 263 - 265, 268, 273, 293, 294, 315, 319, 352-355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу - задовольнити частково.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 - ІНФОРМАЦІЯ_5 ) однією сім`єю, як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, з 13 листопада 2019 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Заявниця: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1

Заінтересована особа: Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, , м. Київ, вул. Волинська, 6.

Повний текст рішення виготовлено 02 грудня 2025 року.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ