Справа № 296/8248/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2025 року м.Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира в складі:

головуючого судді Шалоти К. В.,

за участю секретаря судового засідання Прохорчук Д. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ СПРАВИ

1. 06.09.2024 представник ОСОБА_1 адвокат Давидович В.В. подав до Корольовського районного суду міста Житомира позов до ОСОБА_2 , про визначення позивачу додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

2. Позов обґрунтовувався тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід позивачки ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина, що складається з 11/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 . Батько позивачки - ОСОБА_4 живий та проживає в російській федерації, позивачка не має з ним зв"язку. Оскільки позивачка як внучка не має права на спадкування на праві представлення як спадкоємець 1 черги, вона приймає спадщину як спадкоємець 5 черги спадкування за законом.

3. Вказувалось, що 01.08.2024 позивачка через свого представника звернулась до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, однак постановою Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області від 12.08.2024 №1831/02-31 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв"язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

4. Посилаючись на те, що позивачка вчасно не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв"язку з перебуванням за кордоном в Республіці Ірландія, куди направилась напередодні повномасштабного вторгнення російської федерації до України у зв"язку зі страхом початку війни, у подальшому позивачка поверталася на короткий термін до України з 08.08.2023 по 22.08.2023, тобто ще при житті діда, а після його смерті не змогла повернутися в Україну через повномасштабне вторгнення російської федерації в Україні та необхідності збереження статусу біженки в Республіці Ірландія та наявності безоплатного житла, умовою якого було офіційне працевлаштування та обмеження часу перебування за межами країни, позивач просила надати додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

ІІ. ПРОЦЕДУРА та ПОЗИЦІЇ СТОРІН

5. 11.09.2024 ухвалою суду відкрито провадження у даній справі №296/8248/24, яку вирішено розглядати у загальному позовному провадженні, призначено підготовче засідання.

6. 18.03.2025 протокольною ухвалою суду за згодою представника позивача закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

7. Представник позивача адвокат Давиденко В.В. у судовому засіданні не з`явився, подав заяву в якій позов підтримав та просив його задовольнити, розгляд справи проводити у відсутність позивача та її представника.

8. Відповідачка у судове засідання не з`явилась, повідомлялась про розгляд справи шляхом направлення судових повідомлень рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу зареєстрованого місця її проживання, який повернутий до суду із зазначенням причини невручення "адресат відсутній за вказаною адресою".

9. Відповідно до частини 8 статті 128 Цивільного процесуального кодексу України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (пункт 4).

10. У постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 921/6/18 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність (вибуття) адресата, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ та ДОКАЗИ НА ЇХ ПІДТВЕРДЖЕННЯ

11. ІНФОРМАЦІЯ_2 у ОСОБА_5 та ОСОБА_6 народився син ОСОБА_3 , що стверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 02.07.1964 (а.с. 64).

12. ІНФОРМАЦІЯ_3 у ОСОБА_5 та ОСОБА_6 народилась донька ОСОБА_7 , що стверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження від 10.01.2024 за №9 (а.с. 65).

13. ІНФОРМАЦІЯ_4 у ОСОБА_3 та ОСОБА_8 народився син ОСОБА_4 , що стверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 06.04.2018 (а.с. 11, 12-13).

14. ІНФОРМАЦІЯ_5 у ОСОБА_9 та ОСОБА_10 народилась донька ОСОБА_11 , що стверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 26.02.1976 (а.с. 66).

15. ІНФОРМАЦІЯ_6 у ОСОБА_4 та ОСОБА_12 народилась донька ОСОБА_1 , що стверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 від 19.08.1998 (а.с. 10).

16. ІНФОРМАЦІЯ_7 у ОСОБА_13 та ОСОБА_11 народилась донька ОСОБА_2 , що стверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 від 19.03.2002 (а.с. 67).

17. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 від 23.07.2024 (а.с. 9).

18. 11.01.2024 ОСОБА_14 звернулась до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області із заявою про прийняття спадщини після смерті двоюрідного діда ОСОБА_3 (а.с. 49).

19. 16.01.2024 Житомирською державною нотаріальною конторою Житомирської області заведено спадкову справу за №22/2024 щодо майна померлого ОСОБА_3 (а.с. 43).

20. 12.08.2024 ОСОБА_15 діючи від імені ОСОБА_1 звернувся до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області із заявою про прийняття спадщини після смерті двоюрідного діда ОСОБА_3 (а.с. 70).

21. 12.08.2024 державним нотаріусом Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області Поліщуком А.І. відмовлено у заяві ОСОБА_1 , поданої від її імені ОСОБА_15 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом в зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та відсутності документів на вищевказане майно (а.с. 16-17).

22. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень від 25.07.2024 за №388360686 вбачається, що з 28.05.2005 ОСОБА_3 належить 11/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 (а.с. 18-19).

23. Згідно відповіді Управління ведення реєстру територіальної громади Житомирської міської ради від 16.01.2024 за №111/01-16 вбачається, що за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровані: з 23.10.2017 ОСОБА_16 , з 26.07.2014 ОСОБА_17 , з 02.02.1976 ОСОБА_3 , який знятий з місця реєстрації 28.08.2023 у зв`язку із смертю (а.с. 62).

24. Зі змісту листа Головного центру обробки спеціальної інформації державної прикордонної служби України ОСОБА_9 перетинала державний кордон України в пункті пропуску: Київ (Жуляни), 02.02.2022 (виїзд); Рава-Руська, 08.08.2023 (в`їзд); ОСОБА_18 , 22.08.2023 (виїзд); Могилів-Подільський, 17.07.2024, (в`їзд) (а.с. 20).

ІV. НОРМИ ПРАВА, ЩО ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ

25. Згідно зі статтями 1216, 1217 Цивільного кодексу України (ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

26. За змістом частини першої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок, зокрема, смерті особи. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

27. Відповідно до частини 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

28. Згідно із частиною 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

29. Відповідно до положення статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частині 1). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина 3).

V. МОТИВИ СУДУ

30. З матеріалів справи вбачається, що 27.08.2023 двоюрідний дід позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_3 , якому належала на праві власності 11/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 .

31. Також встановлено, що 11.01.2024 ОСОБА_14 звернулась до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області із заявою про прийняття спадщини після смерті двоюрідного діда ОСОБА_3 , на підставі чого Житомирською державною нотаріальною конторою Житомирської області заведено спадкову справу за №22/2024 щодо майна померлого ОСОБА_3 .

32. Крім цього, 12.08.2024 ОСОБА_15 діючи від імені ОСОБА_1 звернувся до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області із заявою про прийняття спадщини після смерті двоюрідного діда ОСОБА_3 , цього ж дня державним нотаріусом Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області Поліщуком А.І. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та відсутності документів на вищевказане майно.

33. Оскільки спадкодавець ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , то останнім днем визначеного законом строку прийняття спадщини слід вважати 28.02.2024, однак позивач протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, заяву про прийняття спадщини не подала.

34. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

35. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

36. З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо.

37. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

38. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, зокрема розумності, добросовісності та справедливості.

39. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

40. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

41. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2024 року у справі №686/5757/23 зазначила, що суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою.

42. Після закінчення строку, передбаченого ЦК України для подання заяви про прийняття спадщини, право спадкоємця на прийняття / відмову від прийняття спадщини є реалізованим, а його результат не підлягає зміні у зв`язку з обставинами, які залежали від самого спадкоємця, до яких, зокрема, входить пасивна поведінка спадкоємця, який усвідомлює чи повинен усвідомлювати (у зв`язку зі своєю спорідненістю зі спадкодавцем та відсутністю спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування) наявність в нього права на спадкування.

43. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

44. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам загалом, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який є у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

45. Мотивуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті двоюрідного діда ОСОБА_1 , позивач посилалася на перебування за кордоном в Республіці Ірландія, куди направилась напередодні повномасштабного вторгнення російської федерації до України у зв`язку зі страхом початку війни, у подальшому позивачка поверталася на короткий термін до України, ще при житті діда, а після його смерті не змогла повернутися в Україну через повномасштабне вторгнення російської федерації в Україні та необхідності збереження статусу біженки в Республіці Ірландія та наявності безоплатного житла, умовою якого було офіційне працевлаштування та обмеження часу перебування за межами країни.

46. Однак, слід зазначити, що факт усвідомлення позивачем її права на спадкування за законом поряд із вказаними нею причинами для пропуску строку для прийняття спадщини, за умови невжиття нею активних дій щодо прийняття спадщини протягом передбаченого ЦК України строку, не свідчить про виникнення в неї об`єктивних обставин, які унеможливили або істотно ускладнили своєчасне звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у відведений ЦК України строк.

47. Крім того, окрім безпосереднього подання заяви про прийняття спадщини законодавство України передбачає альтернативні варіанти процедури прийняття спадщини, що спрощує процес реалізації прав спадкоємців.

48. Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена пунктом 3 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 №296/5 (далі Порядок 3 296/5), відповідно до пункту 3.5 глави 10 якого якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним способом (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

49. Згідно з підпунктами 3.11.3, 3.11.6 пункту 3.11 глави 3 Положення про порядок вчинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого спільним наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27 грудня 2004 року №142/5/310, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2004 року за №1649/10248, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати консулу заяву про прийняття спадщини. Письмова заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто консулу. Справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається консулом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю пропонується надіслати заяву, оформлену належним способом, або прибути особисто до консула.

50. У постанові від 13.04.2023 у справі №607/13549/21 Верховний Суд зазначив, що в екстрених випадках, коли існує ризик пропущення строку для прийняття спадщини, спадкоємець має право направити нотаріусу за місцем відкриття спадщини електронне повідомлення (аналог телеграми), в якому зазначити про прийняття спадщини, що узгоджується з пунктом 2.1 глави 10 Порядку №296/5.

51. Відтак, законодавство України передбачає альтернативні варіанти процедури прийняття спадщини, що спрощує процес реалізації прав спадкоємців.

52. Отже, позивач не була позбавлена можливості звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до Генерального консульства України в іноземній країні, яке виконує консульські функції, або подати заяву про прийняття спадщини безпосередньо до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового чи електронного зв`язку в установлені законом України строки.

53. Доказів, які б свідчили про наявність перешкод для подання такої заяви, позивачка до суду не подала.

54. Оскільки позивачкою не доведено наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій із подання заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідного діда, протягом встановленого строку, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід відмовити.

Керуючись статтями 89, 259, 263-265, 268, 273 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В :

1. У задоволенні позову ОСОБА_1 , відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного текст судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач:

ОСОБА_1 ,

зареєстроване місце проживання за адресою:

АДРЕСА_3

РНОКПП НОМЕР_7

Відповідач:

ОСОБА_2 ,

зареєстроване місце проживання за адресою:

АДРЕСА_1

РНОКПП НОМЕР_8

Головуючий суддя Костянтин ШАЛОТА