П О С Т А Н О В А

Іменем України

27 листопада 2025 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Кожух О.А.,

суддів Джуги С.Д., Мацунича М.В.,

за участі секретаря - Плешинець З.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 серпня 2025 року у справі № 308/11361/25 (головуючий суддя Данко В.Й.) про забезпечення позову за заявою ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Сухан Наталія Володимирівна, про забезпечення позову до подання позовної заяви,

в с т а н о в и в :

Короткий зміст вимог заяви

11 серпня 2025 року ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Сухан Наталія Володимирівна, в порядку п.1 ч.1 ст. 152 ЦПК України, до подання позовної заяви, звернулася в Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області з вимогою про забезпечення позову.

Зазначала, що є власницею 1/3 частини земельної ділянки кадастровий номер :42:001:0172 за адресою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування потреби вжиття заходів забезпечення позову заявниця вказує про проведення будівельних робіт на земельних ділянках за кадастровими номерами :40:001:0179, :40:001:0180, :40:001:0177, :40:001:0178, :40:001:0176 з порушенням будівельних норм та правил. Зазначає, що вказане будівництво ведеться громадянкою ОСОБА_1 згідно з виданими Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради будівельними паспортами.

У своїх доводах заявниця посилається на висновок судового експерта Павлич О.В. від 22.05.2025 №Д-23/2025 за результатами проведеного будівельно-технічного дослідження, яким було визначено, що зазначені в будівельних паспортах об`єкти будівництва кожен окремо не відповідає визначенню зблокованого житлового будинку, а є складовими частинами такого об`єкту, а саме зблокованого житлового будинку.

Зазначає, що видані будівельні паспорти також не відповідають погодженому детальному плану території, який затверджений рішенням Ужгородської міської ради №1217 від 28.08.2018, а також не відповідають вимогам зазначених ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» в частині забезпечення дотримання протипожежних відстаней.

На переконання заявниці, подальше будівництво може призвести до унеможливлення становища, яке існувало до порушення прав особи, яка може набути статусу позивачки. У зв`язку з чим просила суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення заборони ОСОБА_1 проведення будівельних робіт, що здійснюються як нове будівництво зблокованого індивідувального житлового будинку в районі АДРЕСА_2 , згідно виданих Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради будівельних паспортів на земельних ділянках за кадастровими номерами :40:001:0179, :40:001:0180, :40:001:0177, :40:001:0178, :40:001:0176.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 серпня 2025 року заяву адвоката Сухан Наталії Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову до відкриття провадження у справі задоволено частково.

В порядку забезпечення позову вказаною ухвалою заборонено ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) проведення будівельних робіт, що здійснюються як нове будівництво зблокованого індивідуального житлового будинку в районі АДРЕСА_2 згідно з виданим Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради будівельним паспортом реєстраційний номер ЄДЕССБ НОМЕР_2 , реєстраційний номер 11/03-06/25 від 06 лютого 2025 р. Нове будівництво зблокованого індивідуального житлового будинку в районі АДРЕСА_2 кадастровий номер земельної ділянки :40:001:0176.

У задоволенні решти заяви відмовлено повністю.

Постановляючи ухвалу, суд дійшов висновку, що подальше проведення будівельних робіт на земельній ділянці за кадастровим номером :40:001:0176 можуть призвести до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки завершення будівельних робіт та прийняття закінченого об`єкта в експлуатацію ускладнить можливість відновлення становища, яке існувало до порушення прав позивача, якщо суд дійде висновку про наявність підстав для задоволення позову. Суд врахував висновок експерта згідно з яким будівництво на земельній ділянці :40:001:0176 не відповідає вимогам протипожежних відстаней по відношенню до будинку за адресою АДРЕСА_1 .

У застосуванні заходів забезпечення позову у вигляді заборони будівельних робіт по відношенню до земельних ділянок за кадастровими номерами :40:001:0179, :40:001:0180, :40:001:0177, :40:001:0178, суд відмовив зважаючи на те, що заявницею не обґрунтовано доцільність застосування таких заходів, оскільки долучені до заяви матеріали з приводу порушень будівельних норм та вимог законодавства у сфері містобудування стосуються виключно однієї земельної ділянки.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

На вказану ухвалу місцевого суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.08.2025 скасувати, в задоволенні заяви ОСОБА_3 про забезпечення позову до відкриття провадження у справі відмовити.

Вважає, що ухвала про забезпечення позову до відкриття провадження у справі прийнята з порушенням норм матеріального права, без урахування пропорційності забезпечення заявленим вимогам і значних негативних наслідків для відповідача.

Апелянт зазначає, що є власником земельної ділянки з кадастровим номером :40:001:0176. Реалізуючи своє право використання земельної ділянки за цільовим призначенням Апелянт отримала 06.02.2025 будівельний паспорт номер НОМЕР_3 :1862-9893-7822- 6087 (реєстраційний номер в ЄДЕССБ) відповідно до ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 «Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки».

У доводах апеляційної скарги посилається на вимоги протипожежних відстаней між будівлями і спорудами, які регламентуються розділом 15.2 ДБН В.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій». Посилається на розділ 15.2.3, яким визначено випадки, коли протипожежні відстані, які зазначені у таблицях 15.2, 15.3, можуть не застосовуватись.

Стверджує, що загальна площа блокованих будинків, сусідського будинку та територією між ними не перевищує площу протипожежного відсіку і відстань між ними може бути мінімальною, що на думку апелянта свідчить про відсутність порушень чинних ДБН.

Вважає, що заявником не було обґрунтовано та не надано доказів того, що до ухвалення рішення у справі існує очевидна небезпека заподіяння шкоди її правам та інтересам, з метою захисту яких вона звернулася до суду, або захист цих прав та інтересів стане неможливим після набрання законної сили рішенням в даній справі або для їх поновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, з огляду на те, що виявлення факту будівництва об`єкта без наявності всіх необхідних документів, з порушенням чинного законодавства чи недотриманням ДБН є підставою для відмови контролюючого органу у прийнятті об`єкта будівництва в експлуатацію та унеможливить набуття права власності на об`єкт нерухомого майна, також є підставою для перебудови чи знесення з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке будівництво.

На вказану апеляційну скаргу ОСОБА_2 подала відзив, в якому просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатьскої області від 12.08.2025 залишити без змін.

Зазначає, що визначені всіма будівельними паспортами щодо об`єкта будівництва, яке є предметом спору в справі, в тому числі і будівельним паспортом реєстраційний номер ЄДЕССБ НОМЕР_4 , реєстраційний номер 11/03-06/25 від 06 лютого 2025, не відповідають вимогам визначених ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» в частині забезпечення дотримання протипожежних відстаней. Вказує, що зазначеним будівельним паспортом всупереч вимог ДБН Б.2.2-12:2019 встановлено планувальні обмеження шляхом визначення відстані 6 метрів 40 сантиметрів між житловим будинком заявниці ОСОБА_2 та об`єктом будівництва, лінія визначення цієї відстані проведена у непередбачений спосіб - під кутом, що відображено в доданих до будівельних паспортів схемах намірів забудови земельної ділянки, вирізка з якої зображено в додатку № 1.

Посилається на вимоги п.п.15.2.1 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», якими встановлено що протипожежні відстані між житловими, громадськими, адміністративно-побутовими будинками промислових підприємств, гаражами слід приймати за таблицею 15.2. Протипожежна відстань між житловими будинками та господарськими будівлями і спорудами на суміжних ділянках приймається згідно з таблицею 6.7, але не менше протипожежних вимог даних норм. Стверджує, що протипожежна відстань по відношенню до житлового будинку ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 має становити не менше 8 м. Натомість будівельним паспортом помилково визначено відстань 6,40 метрів та всупереч встановленого будівельними нормами способу. Вказує, що фактична відстань до об`єкта будівництва, а саме стіни зблокованого індивідуального житлового будинку за результатами обмірів склала 4,63 м., що відображено в вищевказаному висновку судового експерта викопіювання з висновку в додатку № 2.

У відзиві на апеляційну скаргу заявник ОСОБА_2 вказує, що зміст пункту 15.2.3 ДБНВ2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», на який в апеляційній скарзі посилається ОСОБА_1 , щодо випадків коли протипожежні відстані, які зазначені у таблицях 15.2,15.3, можуть не застосовуватись, не відноситься до індивідуальних житлових будинків.

Заявниця також зазначила, що орієнтовний розмір витрат які очікує понести у зв`язку із розглядом даної справи в суді апеляційної інстанції становить 12000 грн, що складається з вартості витрат на правову допомогу.

12.11.2025 ОСОБА_2 подала заяву про приєднання до матеріалів справи додаткових доказів, до якого додано копію направлення Управління ДАБК Ужгородської міської ради №9 від 30 вересня 2025 року для здійснення заходів позапланової перевірки на об`єктах будівництва, які будуються на земельній ділянці з кадастровим номером :40:001:0176, строк дії направлення та тривалість перевірки (контролю) визначено з 30 вересня 2025 року по 13 жовтня 2025 року; Акт №7 від 13 жовтня 2025 року, складений Управлінням державного архітектурнобудівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Нове будівництво зблокованого індивідуального житлового будинку в районі АДРЕСА_3 » (далі Акт перевірки від 13.10.2025 № 7); припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 96 Кодексу України від 13.10.2025 щодо ОСОБА_1 ; постанову №2 про адміністративне правопорушення від 16.10.2025 начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Гільтайчуком В.С., якою ОСОБА_1 визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн.

12.11.2025 ОСОБА_1 подала клопотання, в якому зазначила про виконання вимог припису виданого Управлінням ДБК, шляхом внесення змін до будівельного паспорта реєстраційний номер ЄДЕССБ ВР01: НОМЕР_5 та повідомлення про початок будівельних робіт № ЗК25-1. Стверджує, що таким чином апелянтом було усунуто порушення вимог ДБН та про вказане було повідомлення Управління ДАБК Ужгородської міської ради, на підтвердження чого ОСОБА_1 подала копію заяви.

Межі розгляду справи

Відповідно до ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги ; досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч.2 ст. 367 ЦПК України); докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника апелянта та представника заявника, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав

Застосовані норми права та фактичні обставини справи

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 4 ст.152 ЦПК України у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, якщо інші строки не встановлено законом.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Виходячи з аналізу змісту норм глави 10 ЦПК України «Забезпечення позову» та правової природи заходів забезпечення позову, вони мають такі основні ознаки: 1) заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер захисту прав; 2) судове рішення про забезпечення позову не є остаточним рішенням по суті справи; 3) заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

З відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень, вбачається, що ОСОБА_2 подала позов до ОСОБА_1 про захист прав, порушених протиправним будівництвом. Згідно з ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.09.2025 провадження у вказаній справі №308/12218/25 відкрито, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 30.10.2025 (про відмову у скасуванні заходів забезпечення позову) встановлено, що предметом позовних вимог у справі №308/12218/25 є усунення перешкод у користуванні належним позивачу майном шляхом відновлення до попереднього стану способом знесення об`єкта нового будівництва - зблокованого індивідуального будинку в районі АДРЕСА_2 (електронне посилання: https://reyestr.court.gov.ua/Review/131873639).

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії.

Встановлено та з матеріалів справи вбачається, що згідно зі свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 20.03.2012 №765040, витягом про державну реєстрацію №33564328 від 22.03.2012, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №99699525 від 09.10.2017 та відомостей в експертному висновку за результатом проведеного будівельно-технічного дослідження №Д-23/2025 від 22.05.2025 ОСОБА_2 є співвласницею будинку за адресою АДРЕСА_1 , розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :40:001:0172.

Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради видано будівельні паспорти для здійснення нового будівництва зблокованого індивідуального житлового будинку в районі АДРЕСА_2 , замовником по яких значиться ОСОБА_1 ).

За змістом будівельних паспортів передбачається проведення будівельних робіт на земельних ділянках за кадастровими номерами :40:001:0179, :40:001:0180, :40:001:0177, :40:001:0178, :40:001:0176.

Згідно з експертним висновком №Д-23/2025 від 22.05.2025 будівництво на земельній ділянці за кадастровим номером :40:001:0176 по відношенню до будинку за адресою АДРЕСА_1 не відповідає, зокрема, вимогам протипожежних відстаней.

Зазначені обставини були підставою для звернення адвоката Сухан Н.В. в інтересах ОСОБА_2 до уповноважених органів архітектурно-будівельного контролю.

Протоколом комісії щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності №21 від 23.06.2025 заяву ОСОБА_4 визнано обґрунтованою для проведення позапланової перевірки.

У висновку комісії щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності УДАБК виконавчого комітету Ужгородської міської ради С-43/14.01-17 від 23.06.2025 відображено, що замовник ОСОБА_1 погодилася з претензіями щодо проведення будівельних робіт на земельній ділянці за кадастровим номером :40:001:0176.

13 жовтня 2025 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради складено акт № 7, яким встановлено що будівництво ведеться не відповідно до затвердженої документації. За результатами перевірки видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт з вимогою: «Всі будівельні роботи на об`єкті: «Нове будівництво зблокованого індивідуального житлового будинку в районі АДРЕСА_2 » (к.н.з.д. «Нове будівництво зблокованого індивідуального житлового будинку в районі АДРЕСА_2 » зупинити до усунення виявлених порушень).

Згідно з припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 13.10.2025, складеного начальником відділу інспекційної роботи управління ДАБК, вбачається, що за результатами перевірки об`єкту індивідуального житлового будинку, розташованого за адресою АДРЕСА_2 (к.н.з.д. :40:001:0176) встановлено, що такий об`єкт розташований з порушенням схеми намірів забудови, зазначеної у будівельному паспорті №11/03-06/25 від 06.02.2025 та будівельних норм. Визнано порушення вимог п.15.2.2 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» та ст. 27 ЗУ «Про архітектурну діяльність».

Крім того, у зв`язку з виявленими порушеннями 13.10.2025 головним спеціалістом інспекційної роботи управління ДАБК Ткач М.І. щодо ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 96 Кодексу України.

Відповідно до постанови №2 про адміністративне правопорушення від 16.10.2025, постановленої начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Гільтайчуком В.С., ОСОБА_1 визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн.

Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом

в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку

між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18 зазначено, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Окрім того, достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Заявниця ОСОБА_2 зазначала про те, що подальше будівництво може призвести до унеможливлення відновлення становища, яке існувало до порушення прав, у зв`язку з чим заявляла вимогу про заборону вчинення відповідачем ОСОБА_1 дій, пов`язаних із веденням будівництва на належній відповідачу земельній ділянці.

Порушення своїх прав у заяві про забезпечення позову обґрунтовує недотриманням протипожежних відстаней від її будинку до нового будівництва, що ведеться ОСОБА_1 , та у позовній заяві (справа №308/12218/25) просить усунути перешкоди у користуванні належним позивачу майном шляхом відновлення до попереднього стану способом знесення об`єкта нового будівництва.

Як вказав Верховний Суд у постанові від 03.11.2020 у справі №910/7716/20 при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Міркування скаржника про те, що спірне будівництво, що здійснюється відповідачем, порушує будівельні та протипожежні норми та правила, що підтверджується висновком експерта, та порушуватиме права позивача, стосуються вирішення спору у справі по суті, а не наявності обставин, що свідчать про необхідність вжиття заходів забезпечення позову, що мають інший предмет доказування.

Заявляючи вимогу по забезпечення позову шляхом заборони вчиняти дії пов`язані з будівництвом, заявником не доведено, яким чином може бути утруднено виконання рішення суду в разі задоволення позовної вимоги про знесення нового будівництва.

Апеляційний суд враховує, що у разі виявлення факту будівництва з порушенням чинного законодавства чи недотриманням ДБН, це є підставою для відмови контролюючого органу у прийнятті об`єкта будівництва в експлуатацію.

Крім того, апеляційним судом встановлено, що за наслідком проведення перевірки Управлінням ДАБК, з метою усунення виявлених недоліків, на виконання припису, яким зобов`язано суб`єкта містобудування привести будівництво об`єкта «Нове будівництво зблокованого індивідуального житлового будинку в районі АДРЕСА_2 » у відповідність до вимог чинного законодавства та ДБН, ОСОБА_1 звернулась до ДАБК Ужгородської міської ради із заявою, якою повідомила про виконання вимог припису, а саме:

- внесення змін до будівельного паспорта реєстраційний номер ЄДЕССБ ВР01: НОМЕР_5 ( зареєстровано в ЄДЕССБ в редакції №2), в якому внесено зміни до схеми намірів забудови. Відстань до сусіднього житлового будинку, за погодженням з ГІПом та експертом-будівельником може бути зменшено відповідно до п. 15.2.2. та 15.2.3 ДБН «Планування та забудова територій» до 4.6 метра при умові, якщо між житловими будинками при сумарній площі забудови, включаючи незабудовану площу між ними, яка дорівнює найбільшій допустимій площі протипожежного відсіку в межах поверху будинку, що має найменший ступінь вогнестійкості (при однаковому ступені вогнестійкості житлового та громадського будинків сумарна площа забудови, включаючи незабудовану площу між ними, приймається як для житлових будинків), а також за умови влаштування брандмауерної стіни (протипожежної стіни 1 типу).

- звернення з заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 про внесення змін до повідомлення про початок будівельних робіт на підставі будівельного паспорта № ЗК25-1.

Чинне законодавство України передбачає механізми перебудови чи знесення самочинно збудованого об`єкта або його частини, з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила таке будівництво. Крім того невжиття заходів забезпечення позову у вигляді заборони будівельних робіт не може призвести до унеможливлення виконання рішення суду про задоволення позову (якщо таке буде прийняте), оскільки існує механізм відновлення порушеного права шляхом перебудови чи знесення.

Колегія суддів зазначає, що мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкоджання спричиненню значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед не може бути визначено результат розгляду справи по суті спору.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Апеляційний суд взяв до уваги додаткові докази, подані як ОСОБА_2 , так і ОСОБА_1 , які свідчать про те, що мета забезпечення позову вже досягнута іншим, менш обтяжливим для відповідача, адміністративним способом. Відповідач вжила заходи щодо внесення відповідних змін до будівельного паспорта реєстраційний номер ЄДЕССБ ВР01: НОМЕР_5 ( зареєстровано в ЄДЕССБ в редакції №2), та звернулась із заявою до Управління ДАБК про внесення змін до повідомлення про початок будівельних робіт на підставі будівельного паспорта № ЗК25-1.

Вжиття заходів забезпечення позову судом у даному випадку є надлишковим і не відповідає принципу співмірності.

Враховуючи викладене, апеляційний суд дійшов висновку, що суд першої інстанції, задовольняючи заяву про забезпечення позову, не дотримався вимог щодо співмірності та необхідності вжиття таких заходів. Оскаржувану ухвалу місцевого суду, через порушення норм процесуального права, слід скасувати з підстав, передбачених п. 4 ст. 376 ЦПК України, та у У задоволенні заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви відмовити.

Керуючись ст. 368, п. 2 ч. 1 ст. 374, п. 4 ст. 376, ст. ст. 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Ужгородського районного суду Закарпатської області від 12 серпня 2025 року- скасувати.

У задоволенні заяви ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Сухан Наталія Володимирівна, про забезпечення позову до подання позовної заяви відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 04 грудня 2025 року.

Головуюча:

Судді