УХВАЛА

09 грудня 2025 року місто Київ

Справа № 761/21402/24

Апеляційне провадження № 22-ц/824/18118/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником - адвокатом Бондаренко Інною Юріївною, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 червня 2025 року (суддя Пономаренко Н.В.)

у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Універмаг «Україна», про стягнення грошової компенсації за трудовим контрактом та недоотриманої заробітної плати

ВСТАНОВИВ

У червні 2024 позивачка через систему «Електронний суд» звернулася до суду із вказаним позовом, у якому просила стягнути з ПрАТ «Універмаг «Україна» на її користь:

1) грошову компенсацію за трудовим контрактом в розмірі 40 248 500 грн;

2) середній заробіток за час затримки при звільненні, недоотриманої заробітної плати в розмірі 1 449 658,14 грн;

3) грошову винагороду згідно з п. 3.3. трудового контракту в розмірі 163 000 доларів США, що в перерахунку на українську гривню становить 6 560 505,50 грн.

Шевченківський районний суд м. Києва рішенням від 10 червня 2025 року позов залишив без задоволення.

Не погодившись із таким рішенням, представник ОСОБА_1 - адвокат Бондаренко І.Ю. 20 жовтня 2025 року через систему «Електронний суд» подала до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій просить оскаржуване рішення скасувати.

Київський апеляційний суд ухвалою від 23 жовтня витребував з Шевченківського районного суду міста Києва матеріали цивільної справи № 761/21402/24.

На запит суду матеріали справи надійшли 01 грудня 2025 року.

Суддя Желепа О.В. з 24 листопада по 05 грудня перебувала у відпустці.

Дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку, що апеляційне провадження не може бути відкрито з огляду на таке.

Згідно з ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Заявлені позивачем до стягнення грошова компенсація та грошова винагорода відповідно до умов контракту входять до структури заробітної плати відповідно до ст. 2 Закону України «Про оплату праці», а тому щодо цих вимог позивач звільнений від сплати судового збору.

Водночас Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі №711/4010/13-ц вказала, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не належать до структури заробітної плати, тобто не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є іншою заохочувальною чи компенсаційною виплатою, що входить до такої структури.

Також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 755/12623/19 зроблено висновок, що середній заробіток за час вимушеного прогулу, передбачений частиною другою статті 235 КЗпП України та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, визначений статтею 117 КЗпП України мають різну правову природу. Середній заробіток за статтею 117 КЗпП України за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій) та є своєрідною санкцією для роботодавця за винні дії щодо порушення трудових прав найманого працівника. Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Таким чином за вказаними вимогами в розмірі 1 449 658,14 грн позивач не є звільненим від сплати судового збору.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, сума судового збору становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні позивач мав сплатити 14 496,58 грн судового збору.

Суд також враховує приписи ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», відповідно до яких при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Зважаючи на зазначене, за подання апеляційної скарги на рішення суду скаржнику слід сплати судовий збір у розмірі 17 395,90 (14 496,58 * 150 % * 0,8) грн.

Таким чином, ОСОБА_2 необхідно сплатити 17 395,90 грн на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Солом.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

та надати до суду докази сплати вказаних коштів.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, а тому апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для подачі доказів сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В.

УХВАЛИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , поданою представником - адвокатом Бондаренко Інною Юріївною, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 червня 2025 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків не більше 5-ти днів з дати отримання цієї ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду доказів сплати судового збору.

Попередити заявника, якщо у визначений судом строк він не усуне недоліки своєї апеляційної скарги, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Желепа О.В.