єдиний унікальний номер справи 546/1124/24
номер провадження 2/546/97/25
УХВАЛА

05 грудня 2025 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Зіненка Ю.В., за участю секретаря судового засідання Гудзенко С.В., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Решетилівської міської ради, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору державний реєстратор Виконавчого комітету Решетилівської міської ради Крамар Вікторія Вікторівна, про визнання протиправним та скасування рішення, скасування державної реєстрації прав на земельну ділянку та зобов`язання вчинити певні дії,

установив:

У провадженні Решетилівського районного суду Полтавської області перебуває вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою від 03 грудня 2024 року суддя відкрив у справі загальне позовне провадження.

Підготовче засідання призначене на 05 грудня 2025 року.

28 листопада 2025 року до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_4 , яка за змістом є заявою про зміну предмета позову. Дана заява обґрунтована тим, що відповідно до Договору купівлі-продажу від 10 березня 2025 року у спірної земельної ділянки новий власник, а саме ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Посилаючись на дані обставини, представник позивача просив визнати протиправними дії Решетилівської міської ради () щодо затвердження ОСОБА_2 проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 2,0000 га для ведення особистого селянського господарства та передачі їй у приватну власність земельної ділянки з кадастровим номером :00:001:0077 за адресою: Полтавська область, Полтавський район, село Лобачі. Визнати протиправним та скасувати пункт 7 Рішення шостої позачергової сесії восьмого скликання Решетилівської міської ради від 16 квітня 2021 року № 394-6-VІІІ про затвердження ОСОБА_2 проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 2,0000 га для ведення особистого селянського господарства та передачі їй у приватну власність земельної ділянки з кадастровим номером :00:001:0077 за адресою: Полтавська область, Полтавський район, село Лобачі. Скасувати державну реєстрацію права власності земельної ділянки з кадастровим номером :00:001:0077 за власником ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_1 ).

05 грудня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника відповідачки ОСОБА_2 адвоката Беркути В.Л. надійшло клопотання, у якому він зазначив, що своє клопотання про зміну предмета позову позивач обґрунтовує тим, що відповідно до частини 3 статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду із вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Предметом позову як вимоги про захист порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу є спосіб захисту цього права чи інтересу. Предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально - правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підстава позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Підставу позову становлять фактична й правова підстава. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача. Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом. Оскільки норма частини 3 статті 49 ЦПК України виключає можливість одночасної зміни предмета і підстав позову, то у разі подання позивачем заяви, направленої на одночасну зміну предмета і підстав позову, суд повинен відмовити у задоволенні такої заяви і розглянути по суті раніше заявлені (первісні) позовні вимоги, якщо позивач не відмовляється від позову. Позивач при цьому не позбавлений права звернутися з новим позовом у загальному порядку (постанови Верховного Суду від 27.06.2018 у справі № 910/18802/17, від 28.03.2019 у справі № 910/23066/17, від 10.09.2019 у справі № 910/13267/18).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2024 у справі № 657/1024/16-ц (висновки якої були враховані місцевим господарським судом у цій справі) наголосила, що: "59. …в разі надходження до суду такої заяви суд виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Як уже зазначалося, позивач звернувся до суду із заявою посилаючись на фактичну зміну обставин (укладення після звернення з цим позовом між відповідачами у справі договору купівлі-продажу земельної ділянки) та недостатність для захисту інтересів первісно визначеного позивачем предмету позову. Таким чином, позивач фактично звернувся з новою позовною заявою; вимоги та обґрунтування, наведені позивачем у цій заяві, є відмінними від вимог та обґрунтувань (фактичних підстав), зазначених ним у первісній позовній заяві, що, у свою чергу, унеможливлює висновок про відповідність такої заяви приписам частини 3 статті 49 ЦПК України. Ураховуючи наведене та положення процесуального законодавства, подана позивачем заява за своєю правовою природою є новим позовом, що містить зокрема інші фактичні підстави та обставини, а тому подана заява підлягає відмові у прийнятті та поверненню позивачу (т. 2, а. с. 76 77).

Учасники судового процесу не з`явилися у підготовче засідання 05 грудня 2025 року, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлені належним чином (т. 2 а.с. 65, 66, 67, 68, 75).

Представник відповідачки ОСОБА_2 адвокат Беркута В.Л. у своєму клопотанні просив підготовче судове засідання проводити за його відсутності.

Від представниці відповідача Решетилівської міської ради Дядюнової О.А. 05 грудня надійшло клопотання про проведення судового засідання за відсутності представника відповідача. При вирішенні клопотання представника позивача про зміну предмету позову поклалися на розсуд суду (т. 2, а. с. 79).

Від інших учасників даної справи заяви чи клопотання до суду не надходили.

У зв`язку з вищевикладеним суд вирішив проводити судове засідання, ураховуючи положення частини другої статті 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи в межах заявлених клопотань, доходить наступних висновків.

Згідно з пунктами 2, 3 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати докази, заяви та клопотання.

Положеннями частини третьої статті 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно з частиною п`ятою статті 49 ЦПК України у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Станом на 05 грудня 2025 року підготовче засідання не закінчене. Копія заяви про зміну предмета позову направлена іншим учасникам судового процесу (а. с. 72, 73, 74).

Суд зазначає, що зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року в справі № 924/1473/15 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Щодо твердження представника відповідача про те, що позивачем було по суті подано новий позов суд зазначає наступне.

Верховний Суд у постанові 22 липня 2021 року у справі № 910/18389/20 зазначив, що заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Між тим судом установлено, що в ході розгляду даної справи змінився власник спірної земельної ділянки, яким став ОСОБА_3 . При цьому первісні підстави позову представник позивача залишив незмінними, інших обставин, ніж ті, що були зазначені у первісному позові представник позивача на зазначав.

З урахуванням наведеного суд також не приймає посилання представника відповідача на те, що вимоги та обґрунтування, наведені позивачем у цій заяві, є відмінними від вимог та обґрунтувань (фактичних підстав), зазначених ним у первісній позовній заяві.

Отже, враховуючи вищевикладене, заяву зі зміненим предметом позову необхідно прийняти до розгляду.

Також суд вважає за необхідне установити учасникам судового процесу процесуальні строки для подачі заяв по суті справи, у зв`язку зі зміною предмета спору.

У зв`язку з прийняттям до розгляду заяви про зміну предмета позову суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання на іншу дату.

На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 49, 251, 258-261 ЦПК України, суд

постановив:

Прийняти до розгляду заяву представника позивача Касумова Олега Олеговича про зміну предмета позову.

Відкласти підготовче засідання на 10 годину 40 хвилин 29 грудня 2025 року.

Визначити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву зі зміненим предметом позову. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог частини 4 статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (частини 8 статті 178 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до частини 1 статті 193 Цивільного процесуального кодексу України, у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву зі зміненим предметом позову для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам десятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив на позовну заяву зі зміненим предметом позову для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Третя особа має право подати пояснення щодо позову зі зміненим предметом позову протягом десяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву на позовну заяву зі зміненим предметом позову протягом десяти днів із дня його отримання.

Копію ухвали направити учасника судового процесу для відому.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Зіненко