Єд. унік. № 243/9253/25
Провадження № 2/243/2130/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

16 грудня 2025 року м. Слов`янськ

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Соловйової О.О.,

за участю секретаря судового засідання Коваленка В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження та заочного розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Прокопцев Сергій Вікторович, до ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Прокопцев Сергій Вікторович,звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначено, що позивач по справі, ОСОБА_1 , є сином ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті ОСОБА_3 залишилась спадщина у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що належав померлому на підставі рішення Слов`янського міськрайонного суду від 03.11.2016 року, справа №243/8220/16-ц (№2/243/4061/2016).

ОСОБА_3 залишив нотаріально посвідчений заповіт від 16.07.2019 року, яким заповідав вищевказаний житловий будинок ОСОБА_1 , тобто позивач є спадкоємцем за заповітом. Крім того, спадкоємцем першої черги за законом є відповідач по справі, ОСОБА_2 , який також є сином померлого.

Останній прийняв спадщину після смерті батька, оскільки на момент його смерті проживав разом з ним за зареєстрованим місцем проживання спадкодавця.

Спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась.

З метою оформлення спадщини у жовтні 2025 р. ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса, однак йому було відмовлено в оформленні прав на спадщину, оскільки він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Представник позивача вважає, що пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини. Так, батько позивача помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк для прийняття спадщини закінчувався 17.10.2022 року. В Україні у 2022 році почалась військова агресія російської федерації проти України, на даний час досі діє режим воєнного стану.

У зв`язку з вищевказаними обставинами нормальне життя в м. Слов`янську (найближчому місті, де розташовані нотаріуси) було припинене. Багато людей евакуювались, припинили роботу нотаріуси, банки, державні установи. Крім того, позивач, як і багато людей під час війни, втратив роботу, і у нього не було фінансової можливості звернутись до нотаріуса.

Як тільки нотаріуси відновили роботу та у відповідача з`явилась фінансова можливість, останній звернувся з відповідною заявою до нотаріуса.

До того ж, на початку грудня 2024 р. внаслідок хакерської атаки припинили діяльність реєстри Міністерства Юстиції України, у зв`язку з чим нотаріуси були позбавлені можливості приймати заяви про прийняття спадщини.

Все це стало причиною того, що ОСОБА_1 пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, представник позивача просить суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Прокопцев С.В. у судове засідання не з`явились, в матеріалах справи є заява про розгляд справи у їх відсутність, проти заочного розгляду не заперечують.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі. Відзив на позовну заяву від відповідачів до суду не надходив.

З урахуванням ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до вимог ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

У зв`язку з викладеним, враховуючи заяву представника позивача, яка не заперечувала проти такого вирішення справи, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів і ухвалити заочне рішення, направивши за місцем реєстрації відповідача копію рішення суду для відома.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази в їх сукупності, що мають значення для вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлені наступні фактичні обставини та зміст спірних правовідносин, досліджені докази, на підставі яких встановлені ці обставини.

Так, з матеріалів справи вбачається, що померлий ОСОБА_3 є батьком ОСОБА_1 , що підтверджується долученим до матеріалів справи свідоцтвом про народження.

Після смерті ОСОБА_1 залишилось спадкове майно у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що належав померлому на підставі рішення Слов`янського міськрайонного суду від 03.11.2016 року, справа №243/8220/16-ц (№2/243/4061/2016. Також зазначене підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, технічним паспортом на садибний (індивідуальний) житловий будинок.

16 липня 2019 року ОСОБА_3 склав заповіт, відповідно до якого заповідав належний йому на праві власності житловий будинок під номером АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Вищевказаний заповіт міститься в Спадковому реєстрі.

Постановою державного нотаріуса Першої слов`янської державної нотаріальної контори Донецької області Макарової Н.І. від 03 жовтня 2025 року, ОСОБА_1 було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії по видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на недоотриману пенсію та на житловий будинок та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з тим, що не подано належним чином заяву про прийняття спадщини в установлений законом шестимісячний строк.

Спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилась

Відповідно до статей 1216, 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Як установлено судом, позивач пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою в порядку визначеному законодавством України про прийняття спадщини, оскільки на момент, коли необхідно було звертатись до нотаріуса, була збройна агресія рф проти України, нотаріуси в м. Слов`янську припинили свою роботу, громадський транспорт не функціонував, фінансової можливості звернутись до нотаріуса також не було. Крім того, в грудні 2024 р. була здійснена хакерська атака на державні реєстри України, держателем яких є Міністерство юстиції України, тому тривалий час не працював Спадковий реєстр та нотаріуси не здійснювали прийом заяв про прийняття спадщини.

З огляду на викладене суд вважає, що причини пропуску для прийняття спадщини є поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення строку, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, те, що відповідач не має заперечень щодо задоволення позову, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_3 , тому його вимоги є доведеними, обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 81, 200, 247, 259, 263, 264, 265, 280-284 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Прокопцев Сергій Вікторович, до ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

На рішення суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складений 16.12.2025 року.

Суддя О.О. Соловйова