Справа № 345/6584/25
Номер провадження 2-о/350/215/2025
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

28 листопада 2025 року селище Рожнятів

Суддя Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області Сокирко Л.М., ознайомившись з заявою ОСОБА_1 про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи,

в с т а н о в и л а :

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, в якій просить суд: визнати ОСОБА_2 обмежено дієздатною; призначити її піклувальником ОСОБА_3 ; витребувати та заслухати ОСОБА_2 у судовому засіданні; заслухати свідчення ОСОБА_3 ; звільнити його (заявника) від сплати судового збору. Ознайомившись з вказаною заявою і доданими до неї матеріалами, суд вважає, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного. Статтею 36 Цивільного кодексу України визначено, що суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо і тим ставить себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище. Частинами першою, третьою статті 297 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що у заяві про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи мають бути викладені обставини, що свідчать про психічний розлад, істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, чи обставини, що підтверджують дії, внаслідок яких фізична особа, яка зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо, поставила себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище. Згідно з пунктом 1 частини другої статті 293 Цивільного процесуального кодексу України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи розглядаються судом в порядку окремого провадження, яке є видом непозовного цивільного судочинства. У відповідності до приписів частини четвертої статті 294 Цивільного процесуального кодексу України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Відповідно до частини першої статті 299 Цивільного процесуального кодексу України, справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. Так, у заяві не зазначено відповідний орган опіки та піклування, особу, щодо якої розглядається справа про обмеження її цивільної дієздатності. Отже, заявник повинен зазначити у заяві заінтересованих осіб, зокрема відповідний орган опіки та піклування та особу, стосовно якої розглядається справа про обмеження її цивільної дієздатності.

Втой же час заявник в обґрунтування вимог зазначає, що його мати ОСОБА_2 не здатна самостійно організовувати фінансові та майнові справи, не реагує на звернення щодо наявних боргів за комунальні послуги, відмовляється давати пояснення або робити інші дії для усунення проблеми, не сплачує наявні борги, що ставить його (заявника) у скрутне матеріальне становище та призводить до їх накопичення, не ініціює оформлення соціальних виплат. Указане на його думку свідчить про те, що вона ( ОСОБА_2 ) потребує постійного піклування у сфері фінансових та майнових питань, що є підставою для обмеження її дієздатності.

Відповідно до частин першої, другої статті 36 Цивільного кодексу України, суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо і тим ставить себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище.

Відповідно до частини першої статті 297 Цивільного процесуального кодексу України, у заяві про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи мають бути викладені обставини, що свідчать про психічний розлад, істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, чи обставини, що підтверджують дії, внаслідок яких фізична особа, яка зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо, поставила себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище..

Проте, в заяві не зазначено обставин, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад ОСОБА_2 , внаслідок чого вона не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, відсутнє посилання на докази, які підтверджують наявність в особи, яку заявник просить визнати обмежено дієздатною, обставин, що свідчать про психічний розлад.

Відповідно до частини першої статті 296 Цивільного процесуального кодексу України, заяву про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи може бути подано членами її сім`ї, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Відповідно до частини другої статті 60 Цивільного кодексу України, суд встановлює піклування над фізичною особою у разі обмеження її цивільної дієздатності і призначає піклувальника за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до статті 300 Цивільного процесуального кодексу України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає, їй піклувальника чи опікуна.

Отже, призначення піклувальника у разі обмеження цивільної дієздатності фізичної особи є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав особою, дієздатність якої обмежена.

Однак, в доданих до заяви матеріалах немає відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки встановлення піклування над фізичною особою і призначення їй піклувальника можливе лише за відповідним поданням (частина друга статті 60 Цивільного кодексу України).

Крім того, Касаційний цивільний суд Верховного Суду зазначив, що згідно зі статті 300 Цивільного процесуального кодексу України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна (Постанова від 7 жовтня 2020 року у справі № 195/1605/16-ц (провадження № 61-9500св20).

Зміст поданої заяви не містить жодного доказу звернення заявника до органу опіки та піклування із заявою про розгляд питання та отримання висновку опіки та піклуванння щодо можливості, доцільності звернення з даною заявою в судовому порядку.

Окрім того, заявник звертаючись до суду із цією заявою просить визнати ОСОБА_2 обмежено дієздатною та призначити її піклувальником ОСОБА_3 .

Відповідно до частини третьої статті 63 Цивільного кодексу України, фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою.

Таким чином, вимога щодо призначення особи піклувальником може бути ініційована тільки за заявою особи, яка подала відповідну заяву до органу опіки та піклування.

Відповідно до частини дев`ятої статті 10 Цивільного процесуального кодексу України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Враховуючи те, що глава 2 «Розгляд судом справ про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи» розділу ІV «Окреме провадження» Цивільного процесуального кодексу України не містить норм, що регулюють наслідки недотримання форми та змісту заяви про визнання фізичної особи недієздатною, суд дійшов висновку за можливе застосувати аналогію закону та відповідно до статті 185 Цивільного процесуального кодексу України заяву про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна, залишити без руху.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, заяву слід залишити без руху і надати заявнику строк до десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, а саме звернутися до суду із заявою, яка відповідає вимогам статті 297 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до частини третьої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258-260, 297 Цивільного процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и л а :

Заяву ОСОБА_1 про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи - залишити без руху. Надати заявнику строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Сокирко Л.М.