Провадження №2/756/8057/25
УХВАЛА

05 грудня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Тихої О.О.,

за участі секретаря судового засідання - Косянчук Н.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справа за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває зазначена цивільна справа.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 19.09.2025 позовну заяву було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено її до судового розгляду по суті.

05.12.2025 до суду від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, оскільки вона на даний час знаходиться за кордоном, що унеможливлює швидкий та ефективний розгляд справи без всебічного дослідження доказів, на збір яких необхідний час. Складність справи обумовлена необхідністю аналізу значного обсягу доказів, у тому числі фінансових документів, договорів, відповідних документів, що підтверджують той факт, що відповідач проживає за кордоном вже тривалий час, у квартирі, за якою обліковується заборгованість, не проживає, а тому не користується послугами, що надає позивач. Крім того, під час розгляду справи може постати необхідність залучення свідків, оскільки вказані у позові обставини можуть бути підтверджені показаннями осіб, які мають безпосереднє відношення до спірних правовідносин. У разі відмови у задоволенні даного клопотання, просила відкласти розгляд справи та надати їй час для ознайомлення з матеріалами справи.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається з положень ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.2-6 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження - призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини. Суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно ст.277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Суд зауважує, що предметом розгляду даної справи є стягнення заборгованості за спожиті комунальні послуги на загальну суму 104076,58 грн., тобто дана справа є справою незначної складності, яка відповідно до норм ЦПК України розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Як визначено ч.3 ст.12 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

При цьому, відповідно до ч.1 ст. 247 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Враховуючи ціну позову, категорію та складність справи, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, обсяг та характер доказів, кількість сторін у справі, суд під час вирішення питання про відкриття провадження у справі дійшов висновку, що справа є малозначною та незначної складності і підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідач просить розглядати справу в порядку загального позовного провадження з метою повного та всебічного з`ясування обставин справи, враховуючи характер спірних правовідносин та предмет доказування.

Разом з тим, посилання відповідача на необхідність переходу до розгляду справи у загальному позовному провадженні для надання оцінки всім обставинам справи судом та більш детального розгляду справи є безпідставними, оскільки суд зобов`язаний всебічно та повно розглянути матеріали справи та надати оцінку доводам та документам, наявним в матеріалах справи незалежно від форми здійснення судочинства (спрощеного чи загального позовного провадження).

Суд зазначає, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, відповідач не позбавлена можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування вимог позивача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі скористатися правами, передбаченими ЦПК України. Усі наявні у відповідача докази на спростування вимог позивача, безперешкодно можуть бути надані ним суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Разом з тим, станом на час розгляду даної заяви відповідачем не подано відзиву на позовну заяву, не надано доказів на спростування вимог позивача, не заявлено жодного клопотання, у тому числі про виклик свідків. Заявляючи клопотання про перехід до загального позовного провадження відповідач, зокрема, посилається лише на ймовірність виникнення необхідності у виклику свідків.

Таким чином, з огляду на предмет спору, що виник між сторонами, характер спірних правовідносин, предмет доказування, характер та обсяг доказів, наявних у справі, ціну позову, категорію та складність справи, суд вважає за необхідне заяву відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Разом з тим, з метою забезпечення права відповідача ОСОБА_2 на ознайомлення з матеріалами справи, клопотання відповідача про відкладення розгляду справи підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 2, 12, 19, 43, 223, 274, 258-261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Клопотання відповідача ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи задовольнити.

Відкласти розгляд справи, призначивши судове засідання по розгляду справи по суті на 10 лютого 2026 року о 15 год. 00 хв., про що повідомити учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя О.О. Тиха