справа № 619/5608/25
провадження № 2-п/619/37/25
Ухвала

08 грудня 2025 року,

м. Дергачі,

Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Міщенко О.О., розглянула у відкритому судовому засіданні заяву відповідачки про перегляд заочного рішення по справі № 619/5608/25,

імена (найменування) учасників справи:

позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР»,

відповідачка: ОСОБА_1 ,

вимоги позивача: про стягнення заборгованості.

Питання, що вирішується ухвалою.

Заочним рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 29.10.2025 стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» заборгованість за кредитним договором № 4676013 від 25.08.2021 в розмірі 22159,35 грн, витрати по сплаті судового збору у розмірі 2422,40 грн та витрати на правову допомогу в розмірі 3000,00 грн.

До суду 18.11.2025 від відповідачки в системі «Електронний суд» надійшла заява, у якій просить поновити строк на перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішення з призначенням справи до розгляду за правилами загального позовного провадження. У обґрунтування заяви зазначено, що з рішенням суду ознайомилась випадково через систему «ДІЯ», з яким не погоджується, оскільки на момент його ухвалення частина боргу була сплачена, а саме: 7000,00 грн, - основна сума кредиту та 919,00 грн - проценти та нарахування, що підтверджується квитанціями. З 2022 року не проживає на території України, оскільки вимушено переїхала до Федеративної Республіки Німеччина, де перебуває й наразі. Через це не отримувала судові повістки та інші повідомлення, не була обізнана про відкриття та розгляд справи, а отже, не мала змоги подати відзив, пояснення чи докази сплати боргу. Крім того, встановлені факти часткового виконання зобов`язань суттєво впливають на обсяг вимог позивача та розмір заборгованості.

Відповідачка у судове засідання не з`явилася, направивши в системі «Електронний суд» заяву про розгляд заяви без її участі.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, направивши в системі «Електронний суд» заяву, у якій просить здійснити розгляд справи за його відсутності та заперечення, у якій просить залишити заяву відповідачки без задоволення, а заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 29.10.2025 по справі №619/5608/25 без змін, посилаючись на те, що відповідачка зазначає, що належним чином не була повідомлена про судове засідання, однак з заочного рішення Дергачівського районного суду від 29.10.2025 вбачається, була належним чином поінформована про дату, час і місце розгляду справи. Повідомлення надсилалися рекомендованим листом за зареєстрованою адресою проживання, однак лист повернувся з відміткою про відсутність адресата. Також, суд надсилав SMS-повідомлення на номер, вказаний у позові, що підтверджено довідкою про доставку у Viber. Крім того, учасники процесу отримують інформацію про судові засідання через застосунок «Дія», який працює безоплатно та цілодобово, за винятком технічних робіт, а тому відповідачка мала повну можливість отримати відомості щодо справи. Отже підстави, що наведені у заяві про перегляд заочного рішення, не доведені. Щодо суті правовідносин, зазначає, що кредитний договір був укладений добровільно, його умови відповідачка прийняла, включно з умовами щодо процентів, комісій та автоматичної пролонгації. Договір передбачав надання кредиту у сумі 7000,00 грн строком на 30 днів із встановленою комісією та процентами. У разі непогашення заборгованості договір автоматично продовжувався, що прямо погоджено сторонами. Частковий платіж, здійснений відповідачкою 29.09.2021, був правомірно розподілений відповідно до встановленої договором черговості погашення, що не призводило до повного припинення боргу. Проценти та інші нарахування здійснені відповідно до ст. 1048, 1054, 1057 та 625 ЦК України, які регулюють право кредитодавця на отримання процентів і наслідки прострочення грошового зобов`язання. Відповідачка не спростувала факту наявності заборгованості та не надала доказів її повного погашення чи неправомірності нарахувань. З огляду на це вважає заяву про перегляд заочного рішення необґрунтованою та такою, що спрямована на затягування процесу. Ненадання доказів, невиконання вимог процесуального закону та ігнорування кореспонденції свідчать про зловживання відповідачкою своїми процесуальними правами, що суперечить принципу ефективності судового розгляду та обов`язковості судових рішень.

Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи викладене, суд вважає можливим розгляд заяви про перегляд заочного рішення без участі сторін.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Водночас, відповідно до ч. 2 ст. 284 ЦПК України, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення, отже заява ОСОБА_1 подана у визначений законом строк, у зв`язку з чим не потребує вирішення питання про його поновлення.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, законодавець передбачив сукупність обставин, які можуть потягти скасування заочного рішення - неявка в судове засідання з поважних причин з неповідомленням про причини неявки з поважних причин, і наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За матеріалами справи встановлено, що відповідачка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та на зазначену адресу була направлена судова повістка на 29.10.2025, яка повернута до суду з зазначенням, що адресат відсутній за вказаною адресою (а.с. 61-62).

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Пунктом 99-1 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 р. № 270, установлено, що рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Отже, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що судова повістка відповідачу вручена.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

До того ж, з відповіді №28872563 вбачається, що з 23.10.2025 ОСОБА_1 має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, тому мала можливість ознайомитися, в т.ч., з цивільною справою №619/5608/25.

Відзив до суду, станом на час ухвалення рішення, не надійшов.

У заяві про перегляд заочного рішення відповідачка зазначає, що нею було здійснено 29.09.2021 оплату за кредитним договором в сумі 7000,00 грн - основна сума кредиту та 919,00 грн - проценти та нарахування, що підтверджується квитанціями (а.с. 73).

Як вбачається з розрахунку заборгованості від первісного кредитора відповідачкою дійсно було здійснено часткову оплату по кредиту 29.09.2021, які були розподілені, 1400 грн сплата простроченої комісії за оформлення кредиту, 4900 грн сплата прострочених процентів по кредиту, 700 грн сплата тіла простроченого кредиту (а.с. 47).

Отже, суд відхиляє доводи відповідачки про те, що факт часткового виконання зобов`язання суттєво впливає на обсяг заявлених вимог та розмір заборгованості, оскільки здійснена нею оплата була врахована первісним кредитором і відображена у розрахунку заборгованості, що підтверджує правильність визначення остаточного розміру боргу.

У заяві відповідачки відсутні посилання на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, що не були враховані судом при ухваленні заочного рішення, а доводи, на які посилається ОСОБА_1 у заяві, спростовані матеріалами справи та їм надана оцінка у рішенні суду. Сторони укладеного кредитного договору погодили між собою всі його істотні умови, в тому числі, і розмір відсотків та період їх нарахування.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для скасування заочного рішення, які передбачені ч. 1 ст. 288 ЦПК України, у зв`язку з чим, заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 287, 288 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву відповідачки про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 29.10.2025 у справі № 619/5608/25 залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя І. М. Нечипоренко