Справа № 747/652/25
Провадження№ 2/747/333/25
У Х В А Л А

11.12.2025 року суддя Талалаївського районного суду Чернігівської області Тіщенко Л.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду з даним позовом. При вирішенні питання відкриття провадження суддею з`ясовується відповідність позову вимогам ЦПК України, оскільки відкриття провадження можливе лише за відповідності позовної заяви вимогам ЦПК України.

Так, ч.4 ст 177 ЦПК України встановлює, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі. Позивачкою подано до суду клопотання про звільнення її від сплати судового збору. Розглянувши дане клопотання, суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати. Питання про відстрочення або звільнення від його сплати регулюється Законом України «Про судовий збір». Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. За таких обставин, основною умовою для відстрочення або звільнення від сплати судового збору є майновий стан особи, що звертається до суду. Особа має довести той факт, що її майновий стан дійсно є таким, що змушує її звернутись до суду з проханням про відстрочку або звільнення від сплати судового збору, тобто вона повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. Отже, за приписами зазначеної норми, звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, які є вичерпними, та є правом, а не обов`язком суду.

На підтвердження майнового стану позивачки, який не дає їй можливості сплатити судовий збір, нею надана довідка про доходи Бахмацького об`єднаного ПФУ в Чернігівській області, з якої вбачається, що за період з січня по грудень 2025 року ОСОБА_1 отримала 77 636, 22грн доходів. Даний доказ не є таким, що підтверджує об`єктивно майновий стан позивачки й відповідно не доказує, що її майновий стан на даний час у повному обсязі чи частково перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, сума судового збору, яку необхідно сплатити позивачці 1211 грн 20 коп - не перевищує 5% відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, інших підстав для звільнення позивача від сплати судового збору в клопотанні не наведено. Тому наявних в матеріалах справи доказів недостатньо для ствердження про незадовільний майновий стан позивачки й, відповідно, необхідності її звільнення з цих підстав від сплати судового збору суду. Тому вважаю, що підстави для звільнення позивачки від сплати судового збору відсутні, а тому її клопотання задоволенню не підлягає, а заяву слід залишити без руху.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Враховуючи вищевикладені обставини, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме: сплати судового збору в розмірі 1211 грн 20 коп. Вказані в ухвалі недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією справою та призначити її до розгляду. З огляду на це, заява підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.8 ЗУ «Про судовий збір», ч.1,3 ст.136,ч.1,2 ст.185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху .

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків не пізніше семи днів з дня отримання копії даної ухвали.

Попередити, що у разі невиконання вимог суду у вказаний строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала не оскаржується.

Суддя: Л.В.Тіщенко