УХВАЛА

Іменем України

"10" грудня 2025 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Адамовича О.Й.,

за участю секретаря судових засідань Світко Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Позика» про скасування заходів забезпечення позову у справі №296/11081/19 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Позика», ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пономарьової Дар`ї Володимирівни, третя особа: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання іпотеки припиненою, визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Позика» звернулося до Корольовського районного суду міста Житомира з заявою про скасування заходів забезпечення позову, посилаючись на те, що ухвалою від 13.01.2020 року накладено арешт на нерухоме майно, а саме: нежитлову будівлю (бокс для автомобілів) літ. «Р-2», цегляна, загальною площею 178,9 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та заборонено ОСОБА_2 та будь-яким іншим компетентним органам та особам вчиняти дії щодо відчуження цього майна. Відповідно до Постанови Житомирського апеляційного суду від 02.04.2024 року у справі №296/11081/19 наявне рішення, що набрало законної сили. Посилаючись на ч.1, ч.2 , ч. 7 ст. 158 ЦПК України просить скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 13.01.2020 у справі №296//11081/19.

В.о. завідувача архівного сектора Корольовського районного суду м. Житомира складено довідку про те, що справа №296/11081/19 передана на розгляд Касаційному цивільному суду у складі Верховного Суду.

На момент розгляду заяви матеріали справи №296/11081/19 до корольовського районного суду не повернулися.

Незважаючи на перебування матеріалів справи в касаційній інстанції, питання скасування заходів забезпечення позову має бути вирішено судом, який постановив ухвалу про забезпечення позову.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися.

Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою та відповідно до змісту позовних вимог просив визнати припиненою іпотеку нерухомого майна іпотекодавця ОСОБА_1 , а саме нежитлової будівлі (бокс для автомобілів) літ. «Р-2», цегляне, загальною площею 178,9 квадратних метрів, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , встановлену на підставі договору іпотеки від 21 жовтня 2005 року, що посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком Віктором Ярославовичем, зареєстрований в реєстрі за номером 17909; визнати недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна, а саме: нежитлової будівлі (бокс для автомобілів) літ. «Р-2», цегляну, загальною площею 178,9 квадратних метрів, що знаходиться в АДРЕСА_1 , від 17 грудня 2018 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Дарією Володимирівною, та укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Позика» з однієї сторони, та ОСОБА_2 з іншої сторони.

В ході розгляду справи, за заявою позивача ОСОБА_1 , ухвалою від 13.01.2020 року накладено арешт на нерухоме майно, а саме: нежитлову будівлю (бокс для автомобілів) літ. «Р-2», цегляна, загальною площею 178,9 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та заборонено ОСОБА_2 та будь-яким іншим компетентним органам та особам вчиняти дії щодо відчуження цього майна.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 01.03.2023 року позов задоволено частково. Визнано припиненою іпотеку нерухомого майна іпотекодавця ОСОБА_1 , а саме нежитлової будівлі (бокс для автомобілів) літ. «Р-2», цегляне, загальною площею 178,9 квадратних метрів, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , встановлену на підставі договору іпотеки від 21 жовтня 2005 року, що посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком Віктором Ярославовичем, зареєстрований в реєстрі за номером 17909. Визнано недійсним договір від 17.12.2018 року купівлі-продажу нерухомого майна, а саме: нежитлової будівлі (бокс для автомобілів) літ. «Р-2», цегляну, загальною площею 178,9 квадратних метрів, що знаходиться в АДРЕСА_1 , від 17 грудня 2018 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Дарією Володимирівною, та укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Позика» з однієї сторони, та ОСОБА_2 з іншої сторони. У задоволенні позову в частині вимог до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пономарьової Д.В. відмовлено. Вирішено питання судових витрат.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 02.04.2024 року рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 1 березня 2023року в частині задоволення позовних вимог про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна, а саме: нежитлової будівлі (бокс для автомобілів) літ. «Р-2», цегляна, загальною площею 178,9 квадратних метрів, що знаходиться в АДРЕСА_1 , укладеного 17 грудня 2018 року між ТОВ «Позика» та ОСОБА_5 , скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення, про відмову у задоволенні цих позовних вимог. Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 1 березня 2023 року частині визнання припиненою іпотеки нерухомого майна, а саме: нежитлової будівлі (бокс для автомобілів) літ. «Р-2», цегляна, загальною площею 178,9 квадратних метрів, що знаходиться в АДРЕСА_1 , встановленої на підставі договору іпотеки від 21 жовтня 2005 року, посвідченого приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я., залишено без змін.

Відповідно до п. 1-4 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 № 753/22860/17 (14-88цс20): Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Тому розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Конкретний захід забезпечення позову буде помірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

В даному випадку накладання арешту забезпечує «справедливу рівновагу» між вимогами загальних інтересів і вимогами захисту основних прав людини, та не вважатись втручанням зі сторони державного органу у право власності відповідача.

Тобто, скасування заходів забезпечення позову судом, який їх застосував, можливе, якщо відпали підстави, з яким закон пов`язує можливість застосування таких заходів або змінилися обставини, що зумовили його застосування. Отже, скасування заходів забезпечення позову діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Таким чином, надаючи оцінку викладеним у заяві про скасування заходів забезпечення позову обставинам, суд враховує ефективність застосованого способу забезпечення позову для можливого запобігання порушенню або припиненню порушення прав, свобод чи інтересів позивача у майбутньому та співмірність застосованого заходу забезпечення позову з позовними вимогами та інтересами інших учасників справи. Вжиті судом заходи забезпечення позову відповідають критеріям розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову та для забезпечення збалансованості інтересів сторін.

За положеннями статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Заява про скасування заходів забезпечення позову повинна бути належним чином мотивована, а її доводи - підтверджені доказами, щодо виконання заявником вказаного рішення суду.

ТОВ «Фінансова компанія «Позика» звертаючись до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, не доведено підстав для скасування вжитих заходів забезпечення позову, не спростовано того, що потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Як вбачається з матеріалів справи, судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що ТОВ "ФК "Позика" не мала підстав для продажу предмета іпотеки, а саме нежитлової будівлі (бокс для автомобілів) літ. «Р-2», цегляна, загальною площею 178,9 квадратних метрів, що знаходиться в АДРЕСА_1 , оскільки іпотека була припинена.

Таким чином потреба у забезпеченні позову не відпала. Скасування таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Суд також враховує, що ТОВ "ФК "Позика" оскаржує в касаційному порядку судові рішення у даній справі.

Згідно ч. 6 ст. 158 ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Керуючись ст. 158 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Позика» про скасування заходів забезпечення позову у справі №296/11081/19 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О. Й. Адамович