ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

іменем України

09 грудня 2025 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 750/4079/23

Головуючий у першій інстанції Маринченко О. А.

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/1911/25

Чернігівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Мамонової О.Є.,

суддів: Висоцької Н.В., Шитченко Н.В.,

із секретарем: Герасименко Ю.О.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи у залі суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Чернігова від 05 червня 2025 року про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди та зобов`язання вчинити певні дії,-

У С Т А Н О В И В:

Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 05.06.2025 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, зобов`язання вчинити певні дії залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу районного суду скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для подальшого розгляду, як незаконну та необґрунтовану.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що представником позивача адвокатом Кушнеренка Є.Ю. до суду вчасно надавалися заяви про відкладення судових засідань 28.04.2025 та 05.06.2025, в яких обґрунтовувались причини відкладення, які суд не визнав поважними.

Так, адвокатом Кушнеренком Є.Ю. було подано клопотання про відкладення судового засідання у справі, призначеного на 28.04.2025 о 10 год 30 хв. у зв`язку з призначеними декількома судовими засіданнями в один день та на одну годину, тобто представником завчасно належним чином повідомлено суд про причинив відкладення судового засідання. Крім того, 28.04.2025 о 10 год 30 хв. на території Чернігівської області тривала повітряна тривога через загрозу ударних БпЛА, тож суд зобов`язаний відкласти судове засідання з огляду на безпекову ситуацію.

Причиною неявки сторони позивача у судове засідання, призначене на 05.06.2025, слугувала обов`язкова участь адвоката у іншому судовому засіданні, яке відбувалося у Дарницькому районному суді м. Києва об 11 год 00 хв., про що адвокатом повідомлено суд через підсистему «Електронний суд» завчасно.

Вислухавши суддю-доповідача, пояснення позивача ОСОБА_1 та його представника адвоката Кушнеренка Є.Ю., які підтримали апеляційну скаргу, відповідача ОСОБА_2 , який просив залишити в силі ухвалу місцевого суду, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З матеріалів справи вбачається, що 24.03.2023 ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Кушнеренко Є.Ю. звернувся до Деснянського районного суду м. Чернігова із позовом до ОСОБА_2 в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 22.05.2023, просив стягнути з відповідача майнову шкоду, завдану неправомірними діями, в сумі 8 002 грн та зобов`язати відповідача знести самочинно збудовані прибудови, позначені на плані другого поверху 2-І», «2-9», «2-10», «2-11», «2-12», а також самочинно збудовані приміщення, позначені на плані Ж та Е (а.с. 3-5, 112-117).

Представництво інтересів позивача ОСОБА_1 у суді першої інстанції адвокат Кушнеренко Є.Ю. здійснював згідно із ордером про надання правничої (правової) допомоги серії СВ №1045850 від 23.03.2023, виданим на підставі договору №47 про надання правничої допомоги від 23.02.2023 (а.с. 49, 53).

Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 11.04.2023 позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 02.05.2023 об 11 год 00 хв. (а.с. 61).

Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 04.09.2023 провадження у цій справі зупинено до набрання законної сили судовим рішенням Деснянського районного суду м. Чернігова у справі №750/8852/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Чернігівської міської ради про скасування рішення міської ради та свідоцтва про право власності на нерухоме майно (а.с. 145-146).

Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 04.04.2025 провадження у справі поновлено, призначено підготовче засідання на 28.04.2025 на 10 год 30 хв. (а.с. 156).

16.04.2025 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Кушнеренко Є.Ю. подав до суду клопотання про відкладення засідання у зв`язку з його обов`язковою участю в іншому судовому засіданні (28.04.2025 о 09 год. 00 хв. у справі № 638/19033/24 та 28.04.2025 об 11 год. 00 хв. у справі №756/5550/24)(а.с. 161).

Згідно зі скріном Офіційної карти повітряних тривог України за 28.04.2025 по Чернігівській області була оголошена повітряна тривога, яка тривала з 07 год. 17 хв. до 11 год. 43 хв. (а.с. 191).

Протокольною ухвалою суду від 28.04.2025 відкладено підготовче засідання до 05.06.2025 о 12 год. 00 хв. (а.с. 165).

04.06.2025 через систему «Електронний суд» представник позивача ОСОБА_1 адвокат Кушнеренко Є.Ю. подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з його обов`язковою участю у іншому судовому засіданні (05.06.2025 об 11 год. 00 хв. у справі №753/4260/25 у Дарницькому районному суді м. Києва), просив призначити розгляд справи на іншу дату (а.с. 172).

Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 05.06.2025 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, зобов`язання вчинити певні дії залишено без розгляду (а.с. 175-176).

Залишаючи позов ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, врахувавши необхідність розгляду справи в розумні строки, виходив з того, що справа перебуває в провадженні суду з березня 2023 року, позивач та його представник повторно у підготовче засідання не з`явилися, заяви про проведення підготовчого засідання за їх відсутності не подали.

Проте з таким висновком суду першої інстанції не погоджується апеляційний суд, з огляду на наступне.

Положеннями статей 2, 4 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція), необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, позаяк доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, у рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права.

У рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та в рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції.

Виходячи з норм Конституції України, а також з норм міжнародного права, залишення позову без розгляду з формальних підстав унеможливлює доступ позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи.

Аналогічні правові висновки висловлені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.05.2020 у справі №9901/44/19.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України). Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч. 1, 5 ст. 223 ЦПК України).

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому, позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Норми ЦПК України про залишення позову без розгляду сконструйовані таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду (аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2023 у справі №9901/221/21).

У постанові Верховного Суду від 07.08.2020 у справі №405/8125/15-ц зроблено висновок, що наслідки залишення позову без розгляду настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Повітряна тривога

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

З початку повномасштабної військової агресії населені пункти України систематично зазнають ракетних ударів, а в прифронтових містах і селах - бомбардувань, артилерійських і мінометних обстрілів.

Оповіщення про загрозу або виникнення таких надзвичайних ситуацій здійснюється через системи оповіщення різних рівнів, електронні комунікаційні мережі загального користування тощо, відповідно до ст. 30 Кодексу цивільного захисту України, Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та організації зв`язку у сфері цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.09.2017 № 733, зокрема шляхом уривчастого звукового попереджувального сигналу «Увага всім» та трансляції відповідного повідомлення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайної ситуації (далі - сигнал «Повітряна тривога»).

У рішенні Ради суддів України від 05.08.2022 № 23 зазначено, що чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту, зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки.

Ураховуючи наведене, суди запровадили локальні заходи (план, порядок дій, розпорядження) щодо інформування про сигнал «Повітряна тривога» та реагування задля збереження життя і здоров`я суддів, працівників апарату та відвідувачів суду, зокрема для їх негайного переміщення до укриття.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкладення розгляду справи, у якій на початок судового засідання оголошено сигнал «Повітряна тривога», суд має керуватися пріоритетом збереження життя і здоров`я людини, а обов`язком суду є сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав, зокрема на участь у судовому розгляді, та виходити з того, що відсутній учасник справи не з`явився в судове засідання з об`єктивних і поважних причин, якщо немає клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Обставини оголошення сигналу «Повітряна тривога» у певному регіоні необхідно вважати загальновідомими, тобто такими, що не потребують доказування, а неявка у судове засідання учасників справи може бути спричинена такою надзвичайною ситуацією, яка об`єктивно унеможливлює завчасне подання клопотання про відкладення розгляду справи з цих причин.

Так у справі встановлено, що у визначені Деснянським районним судом м. Чернігова дату і час проведення підготовчого засідання 28.04.2025 о 10 год. 30 хв. у Чернігівській області тривала повітряна тривога, сигнал про яку було оголошено о 07 год. 17 хв. та про відбій повітряної тривоги було оголошено об 11 год. 43 хв.

Таким чином, підготовче засідання 28.04.2025 фактично не було проведено з об`єктивних причин через оголошену в Чернігівській області повітряну тривогу, відкладення підготовчого засідання не залежало від волі позивача.

З огляду на зазначене, неявка позивача та його представника в підготовче засідання, призначене на 05.06.2025 о 12 год. 00 хв., не може бути розцінена як повторна неявка позивача.

Отже, за викладених обставин, висновок районного суду про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України є передчасним.

Відтак, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а ухвала Деснянського районного суду м. Чернігова від 05.06.2025 як така, що постановлена з порушенням норм процесуального права на підставі п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України - скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, 374, 379 ч. 1 п. 4, 381-384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Деснянського районного суду м. Чернігова від 05 червня 2025 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повна постанова складена 11 грудня 2025 року.

Головуюча О.Є. Мамонова

Судді: Н.В. Висоцька

Н.В. Шитченко