Дата документу 24.10.2025
Справа № 334/8852/25
Провадження № 2/334/4668/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2025 року суддя Дніпровського районного суду міста Запоріжжя Добрєв М.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ускова І.І. до ОСОБА_2 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЛАДОЗЬКА, 32», треті особи: Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю Запорізької міської Ради, Департамент архітектури та містобудування Запорізької міської Ради, Департамент з управління житлового-комунальним господарством Запорізької міської Ради, Представник Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом знесення самочинно збудованої прибудови,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ускова І.І. звернулася до Дніпровського районного суду м. Запоріжжя з позовною заявою до ОСОБА_2 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЛАДОЗЬКА, 32», треті особи: Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю Запорізької міської Ради, Департамент архітектури та містобудування Запорізької міської Ради, Департамент з управління житлового-комунальним господарством Запорізької міської Ради, Представник Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом знесення самочинно збудованої прибудови.

Дослідивши позовну заяву з додатками, суддя вважає що заяву належить залишити без руху, виходячи з наступного.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Положеннями ч. 4 ст.177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем при зверненні з позовом до суду було сплачено судовий збір у розмірі 968,96 грн., за вимогу немайнового характеру.

Проте, в порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивачем не додано до позовної заяви документу про сплату судового збору чи документу, який підтверджує підстави для звільнення від сплати судового збору за вимогу майнового характеру про стягнення моральної шкоди у розмірі 50 000 грн.

Згідно з ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Отже, якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру.

Таким чином, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Зазначений висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц.

Таким чином, за позовну вимогу про відшкодування моральної шкоди має справлятися судовий збір в розмірі, встановленому Законом.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140,00 грн.).

Одночасно, суд наголошує, що у відповідності до ч. 3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на зазначене, за вимогу про стягнення моральної шкоди також має бути сплачена сума судового збору.

Таким чином, позивачем не сплачено судовий збір при зверненні до суду з позовом та враховуючи характер спору, необхідно сплатити судовий збір у сумі не менше, як 1211,20 гривень (або 968,96 гривень у разі подання в електронній формі).

Вказані недоліки в сукупності перешкоджають відкриттю провадження у справі.

При цьому, судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, залишення позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Таким чином, приходжу до висновку, що вищезазначені обставини є перешкодою для відкриття провадження у цивільній справі. З огляду на зазначене позовну заяву необхідно залишити без руху, надати позивачу строк для виправлення вказаних вище недоліків.

Керуючись 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ускова І.І. до ОСОБА_2 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЛАДОЗЬКА, 32», треті особи: Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю Запорізької міської Ради, Департамент архітектури та містобудування Запорізької міської Ради, Департамент з управління житлового-комунальним господарством Запорізької міської Ради, Представник Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом знесення самочинно збудованої прибудови - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в ній недоліків.

У разі невиконання ухвали в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Добрєв М. В.