Справа № 948/956/25
Номер провадження 2/948/579/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2025 Машівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Косик С.М.,

за участю секретаря Ткач Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Машівка за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

у жовтні 2025 року до Машівського районного суду Полтавської області надійшла зазначена позовна заява, мотивована тим, що позивачка з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі з 21.12.2024, спільних неповнолітніх дітей не мають. За твердженням позивачки сімейне життя з відповідачем не склалося, оскільки у них різні характери та погляди на життя, відсутнє взаємопорозуміння, шлюбні відносини вони не підтримують, з серпня 2025 року не проживають разом, спільний побут та господарство не організовують.

Ухвалами від 23.10.2025 року суд за клопотанням позивачки відстрочив їй сплату судового збору у розмірі 1 211,20 грн за подання позову до ухвалення судового рішення у справі та відкрив провадження за цим позовом за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначив судове засідання для розгляду справи по суті (а.с. 18,19).

10.11.2025 року на електронну пошту суду від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява, у якій він просить розглянути дану справу без його участі, позовні вимоги визнає та не заперечує щодо їх задоволення. Судові витрати у даній справі просить покласти на відповідача та копію рішення суду направити на вказану ним адресу (а.с.25).

Розглядаючи вказану заяву, суд зауважує, що порядок подання заяв з процесуальних питань визначений у Розділі 3 глави 1 параграфу 2 Цивільно процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

У суді функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система та/або її окремі підсистеми (модулі).

Відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, з 05 жовтня 2021 року офіційно функціонують три окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС): «Електронний кабінет»; «Електронний суд» та підсистема відеоконференцзв`язку.

За пунктом 25 цього Положення процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Водночас, пунктом 120 розділу VІ «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС установлено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає особам, окрім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої Електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, документи у справах на адресу електронної пошти, з якої до суду надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Відповідно до статей 5, 6 закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством.

Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Згідно з п. 27 ч. 1 ст. 1 закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису.

Отже, враховуючи норми законодавства, оскільки на сьогодні початок функціонування усіх підсистем (модулів) ЄСІТС не забезпечений, то процесуальні та інші пов`язані з розглядом судових справ документи можуть подаватися до суду в електронному вигляді та відповідно мають реєструватися судом не лише у випадку їх надходження з підсистеми «Електронний суд», а й у випадку надходження з будь-якої не забороненої адреси в Україні, якщо такі документи підписані кваліфікованим електронним підписом (далі КЕП).

Натомість заява ОСОБА_2 про визнання позову та розгляд справи без його участі надіслана до суду електронною поштою, але не скріплена КЕП, що стверджується актом від 10.11.2025, складеним відповідальним працівником суду. Це свідчить про те, що отриманий документ оформлений неналежним чином і не має юридичної сили.

Відповідно до позиції КЦС ВС, висловленої у постанові від 26 травня 2021 року у справі №565/195/19 (№61-2692св20), якщо подана на офіційну електронну адресу суду заява (позовна заява, скарга) не містить електронного цифрового підпису, та, як наприклад, на ній наявний відсканований підпис особи, що її подає, то вона вважається такою, що не відповідає вимогам ЦПК України та підлягає поверненню.

Ураховуючи викладене, заяву ОСОБА_2 про визнання позову та розгляд справи без його участі, потрібно повернути йому без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 183, 260, 353 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

заяву від ОСОБА_2 про визнання позову та розгляд справи без його участі повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя С. М. Косик