Справа № 541/4012/25
Провадження №2/525/657/2025
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 листопада 2025 року селище Велика Багачка

Суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області Прасол Я.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/3 частину житлового будинку, літньої кухні, гаража та земельної ділянки у спільному сумісному майні,

у с т а н о в и л а:

13.11.2025 до Великобагачанського районного суду Полтавської області на підставі ухвали Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 16.10.2025 про передачу справи за підсудністю надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/3 частину житлового будинку, літньої кухні, гаража та земельної ділянки у спільному сумісному майні. Одночасно із позовною заявою позивачем заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору у справі.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху, як така, що не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Статтею 176 ЦПК України установлено, що ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Заявляючи позовні вимоги про визнання права власності на нерухоме майно та виділ частки, позивачем у порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, ціна позову не зазначена.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 5 ст. 177 ЦПК України).

Указаних вимог позивачем не дотримано: позовна заява не містить обгрунтування заявленої позовної вимоги про виділ в натурі 1/3 частини житлового будинку, доказів в її обгрунтування. Крім іншого позивач просить суд зобов`язати відповідачів про надання доступу Полтавському бюро технічної інвентаризації до житлового будинку щодо виготовлення висновків про виділ 1/3 частини житлового будинку. У цій частині жодних обґрунтувань та посилань на докази позивачем не додано.

У порушення п. 2, 6, 7, 8, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позові не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету всіх учасників справи; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

За змістом ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (15140 грн.).

Згідно із підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.).

Згідно положень ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Позивачем заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору, в обгрунтування заявленого клопотання посилається на скрутне матеріальне становище та незадовільний стан здоров`я.

Нормами ст. 8 Закону України "Про судовий збір" закріплено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. При цьому, позивач має довести існування фінансових труднощів.

Посилаючись на скрутне матеріальне становище, як на підставу для звільнення від сплати судового збору, позивачем не надано до суду належних та вичерпних доказів наявності обставин щодо відсутності коштів на оплату судового збору, як на підставу для звільнення від сплати судового збору.

Так, звертаючись з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, позивачем не надано будь-яких доказів на підтвердження свого майнового стану, довідка про розмір пенсії за період з січня 2021 року по липень 2023 року не підтверджує майновий стан позивача на день звернення до суду з даним позовом, а стан здоров`я позивача жодним чином не підтверджує майновий стан останнього. Доказів про відсутність доходів позивача суду не надано.

Отже, вищевикладені обставини свідчать про те, що на даний час відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви.

Крім того, статтею 136 ЦПК України передбачено право (а не обов`язок) суду щодо відстрочення, розстрочення, зменшення розміру судового збору або звільнення від сплати судового збору.

Обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим, безпідставне звільнення від його сплати окремих осіб може свідчити про надання одній із сторін незаконної переваги перед іншою.

Враховуючи вищевикладене, підстави для задоволення клопотання про звільнення позивача сплати судового збору відсутні.

Ураховуючи обсяг заявлених позовних вимог позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1% від ціни позову, але не менше 1211,20 грн. та не більше 15140 грн., або вказати підстави для звільнення від сплати судового збору та надати суду документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Таким чином, дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків в порядку передбаченому ч. 2 ст. 185 ЦПК України.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 184, 185 ЦПК України,

п о с т а н о в и л а:

Відмовити у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/3 частину житлового будинку, літньої кухні, гаража та земельної ділянки у спільному сумісному майні - залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків та роз`яснити, що в разі не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.В. Прасол