Провадження №22-ц/812/2195/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2025 року м. Миколаїв

Справа № 487/3238/25

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Шаманської Н.О.,

суддів: Лівінського І.В., Тищук Н.О.,

із секретарем судового засідання Богуславською О.М.,

переглянувши в апеляційному порядку цивільну справу в режимі відеоконференції,

за заявою

ОСОБА_1

заінтересовані особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Курасова Олена Василівна, Київська міська рада

про

встановлення факту родинних відносин

за апеляційною скаргою

ОСОБА_1 , поданою її представником ОСОБА_2 ,

на рішення Заводського районного суду м. Миколаєва, ухвалене суддею Кузьменком В.В., 12 вересня 2025 року в приміщенні цього ж суду, дата складення повного тексту рішення не зазначена,

у с т а н о в и в:

У травні 2025 року ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин.

В обґрунтування заяви зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка є її двоюрідною тіткою. Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 та суму недоотриманої у зв`язку зі смертю пенсії. Постановою приватного нотаріуса Курасової О.В. від 30 січня 2025 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 та надано роз`яснення про необхідність підтвердження родинних відносин між заявницею та ОСОБА_3 . Встановлення даного факту має юридичне значення для оформлення спадкових прав.

Посилаючись на викладене, просила встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 є її двоюрідною тіткою.

Рішенням Заводського районного суду м. Миколаєва від 12 вересня 2025 року ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні заяви.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просила скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити її заяву. Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом безпідставно не взято до уваги пояснень свідка ОСОБА_4 , яка у судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_3 є двоюрідною сестрою її чоловіка ОСОБА_5 . Батько ОСОБА_3 та мати ОСОБА_5 були братом і сестрою.

Суд також не врахував, що встановлення факту, що ОСОБА_3 була двоюрідною тіткою ОСОБА_1 має для неї юридичне значення, оскільки від цього залежить виникнення та зміна її майнових та немайнових прав - спадкових прав, як спадкоємця за законом п`ятої черги, можливість підтвердження свого походження, а отже і родинних відносин. Суд не встановив обставину (підтверджену доказами), що заявниця не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення, а саме, отримати копію актового запису про народження (свідоцтва про народження) ОСОБА_6 (бабусі заявниці) з якого можна було би встановити, що батьком ОСОБА_6 та батьком ОСОБА_7 є одна і та сама особа - ОСОБА_8 , тобто вони є рідними братом та сестрою, а відповідно ОСОБА_3 (донька ОСОБА_7 ) та ОСОБА_5 (син ОСОБА_6 ) є двоюрідними братом та сестрою, з чого випливає, що ОСОБА_3 є двоюрідною тіткою заявниці (доньки ОСОБА_5 ).

ОСОБА_1 зверталася до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але їй в цьому було відмовлено у зв`язку з тим, що архів актових записів цивільного стану відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Головного управління юстиції у Донецькій області залишився на тимчасово окупованій території Донецької області.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

У судове засідання заінтересовані особи - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Курасова О.В. та представник Київської міської ради не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином ( а.с. 170).

Представник заявниці - ОСОБА_2 у судовому засіданні підтримала доводи апеляційної скарги та просила її задовльнити.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відмовляючи у задоволенні заяви, суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 не надала належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_3 є її двоюрідною тіткою.

Проте з такими висновками суду першої інстанції погодитись не можна з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно ст.ст. 77, 80 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Як визначено в ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до роз`яснень, даних в п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Згідно ст. 319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд встановив цей факт.

Верховний Суд України в листі від 01 січня 2012 року "Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення" зазначає, що заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути: - спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки; - особи, які мають право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника і яким органи пенсійного фонду відмовили в її призначенні через відсутність доказів, що підтверджують родинні відносини; - інші особи, якщо встановлення такого факту тягне виникнення юридичних наслідків для цих осіб. Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом).

При цьому, до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися такі документи та докази: 1) докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); 2) довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; 3) пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 .

Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 та суму недоотриманої у зв`язку зі смертю пенсії.

ОСОБА_1 звернулась у встановленому законом порядку з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Курасової О.В. від 30 січня 2025 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 та надано роз`яснення про необхідність підтвердження родинних відносин між заявницею та ОСОБА_3 .

Аналізуючи відомості про родинні відносини заявниці та спадкодавиці ОСОБА_3 , колегія суддів приходить до наступного.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 народилась ОСОБА_3 (спадкодавиця). Батьками записано: батько - ОСОБА_7 , мати ОСОБА_9 .

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ОСОБА_7 (батько спадкодавиці) народився ІНФОРМАЦІЯ_3 . Батьками якого записано: батько - ОСОБА_8 , мати ОСОБА_10 .

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 22 червня 1999 року, ОСОБА_11 (заявниця) народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 . Батьками записано: батько - ОСОБА_5 , мати - ОСОБА_12 .

З свідоцтва про народження ОСОБА_5 (батька заявниці) вбачається. що він народився ІНФОРМАЦІЯ_5 Батьками записано: мати - ОСОБА_6 , відомості про батька відсутні.

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 від 14 листопада 2008 року ОСОБА_13 та ОСОБА_11 зареєстрували шлюб; після реєстрацію шлюбу прізвище ОСОБА_11 (заявниці) змінено на " ОСОБА_14 ".

Звертаючись до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, ОСОБА_1 посилалась на те, що померла ОСОБА_3 є її двоюрідною тіткою.

Так дійсно актові записи про народження ОСОБА_3 (спадкодавці) та ОСОБА_5 (батька заявниці) свідчать про те, що зазначені особи мають однакові прізвища.

Як зазначила допитана у суді першої інстанції свідок ОСОБА_4 , померла ОСОБА_3 є двоюрідною сестрою її чоловіка ОСОБА_5 . Батько ОСОБА_3 ОСОБА_7 та мати ОСОБА_5 - ОСОБА_6 були рідними братом та сестрою.

З такими твердженнями свідка колегія суддів може погодитись, оскільки вищезазначені особи мають однакові прізвища та по батькові.

Однак підтвердити зазначені обставини письмовими доказами, а саме актовим записом про народження ОСОБА_6 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_6 ( дані з військового квитка) не надається можливим, оскільки згідно відповіді Державного архіву Донецької області від 25 жовтня 2024 року №5463/8-18/7969/50, актові записи цивільного стану по Донецькій області за 1922 рік на зберігання до держархіву області не надходили.

Згідно відповіді Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 12 листопада 2024 року №495/52541-26-24/15.1, актові записи про народження складені відділами державної реєстрації актів цивільного стану Донецької області за 1920-1931, 1934-1935 роки знаходились на зберіганні у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Головного управління юстиції у Донецькій області (назва відділу станом на 2014 рік) у м. Донецьк Донецької області. Архів актових записів цивільного стану цього відділу залишився на тимчасово окупованій території Донецькій області.

Отже , враховуючи, пояснення свідка ОСОБА_4 , якій достовірно відомо про взаємовідносини померлої із заявницею, дані актових записів про народження заявниці ОСОБА_1 та спадкодавці ОСОБА_3 , їх батьків та дідів, а також враховуючи позицію заінтересованої сторони Київської міської ради, які не висловлювали заперечень проти задоволення заяви, слід дійти висновку про те, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Проте розглядаючи заяву, суд першої інстанції не звернув належної уваги на зазначені обставини, положення ст.ст. 76, 77, 80 ЦПК України, а також ті обставини, що встановити факт родинних відносин іншим шляхом не надається можливим через воєнний стан та окуповану територію Донецької області, де залишився архів актових записів цивільного стану цього відділу, та дійшов помилкового висновку про відмову у задоволенні заяви .

За такого, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення заяви ОСОБА_1 та встановлення факту родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Керуючись статтями 367, 374, 376, 382, 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану її представником ОСОБА_2 задовольнити.

Рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 12 вересня 2025 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення з підстав, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуючий: Н.О. Шаманська

Судді: І.В.Лівінський

Н.О.Тищук

Повний текст постанови складено 28 листопада 2025 року.