Справа №: 641/3762/25 Провадження № 2/630/682/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2025 року м. Люботин

Суддя Люботинського міського суду Харківської області Сухоруков І.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ :

Позивачка звернулася до Слобідського районного суду м.Харкова із даним позовом.

Слобідським районним судом м.Харкова було встановлено, що останнім відомим місцем мешкання відповідача ОСОБА_2 є АДРЕСА_1 .

Ухвалою Слобідського районного суду м.Харкова від 06 червня 2025 року справу передано за підсудністю до Харківського районного суду Харківської області з посиланням на те, що відповідно до копії паспорта відповідача ОСОБА_2 вбачається, що він був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , і це є його останнім відомим зареєстрованим місцем мешкання, отже справа територіально підсудна Харківському районному суду Харківської області.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 08 липня 2025 року справу передано на розгляд до Люботинського міського суду Харківської області з посиланням на те, що останнім відомим місцем мешкання відповідача є адреса: АДРЕСА_1 , яка відноситься до Люботинської територіальної громади.

27 листопада 2025 року справа надійшла до Люботинського міського суду Харківської області.

Таким чином, судами встановлено, що останнім відомим місцем мешкання відповідача ОСОБА_2 є АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.9 ст.28 ЦПК України, позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Отже, останнє відоме місце реєстрації відповідача знаходиться на території, на яку не поширюється юрисдикція Люботинського міського суду Харківської області.

Такий висновок слідує із наступного.

Згідно із положеннями ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому ст. 31 цього Кодексу.

Згідно з вимогами п.1 ч.1ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, зокрема, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч.3ст.31 ЦПК України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судоустрій та статус суддів"ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Статтею 32 ЦПК України передбачено, що спори між судами про підсудність не допускаються.

Відповідно до пункту 3 -1 розділу ХІІ «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року, яка набрала законної сили 19 липня 2020 року, у Харківській області ліквідовано, зокрема, у Харківській області: Балаклійський, Барвінківський, Близнюківський, Богодухівський, Борівський, Валківський, Великобурлуцький, Вовчанський, Дворічанський, Дергачівський, Зачепилівський, Зміївський, Золочівський, Ізюмський, Кегичівський, Коломацький, Красноградський, Краснокутський, Куп`янський, Лозівський, Нововодолазький, Первомайський, Печенізький, Сахновщинський, Харківський, Чугуївський, Шевченківський райони та утворено Харківський район (з адміністративним центром у місті Харків) у складі територій Безлюдівської селищної, Височанської селищної, Вільхівської сільської, Дергачівської міської, Липецької сільської, Люботинської міської, Малоданилівської селищної, Мереф`янської міської, Нововодолазької селищної, Південноміської міської, Пісочинської селищної, Роганської селищної, Солоницівської селищної, Харківської міської, Циркунівської сільської територіальних громад.

Село Горіхове Харківського району Харківської області станом на 17 липня 2020 року відносилося до території Харківського району Харківської області.

З огляду на викладене, та враховуючи, що дана справа не підсудна Люботинському міському суду Харківської області, суд доходить висновку про наявність підстав для передачі справи за підсудністю на розгляд до Харківського районного суду Харківської області.

Керуючись ст. ст. 27, 31, 187 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд Харківського районного суду Харківської області, у зв`язку з непідсудністю позову Люботинському міському суду Харківської області.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Суддя І.М. Сухоруков