єдиний унікальний номер справи 546/162/25
номер провадження 2/546/237/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2025 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області в складі головуючого судді Зіненка Ю.В., за участі секретаря судового засідання Гудзенко С.В., представника відповідачки адвоката Беркути В.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кузь Олександр Миколайович, до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Довбиш Сергій Миколайович, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом,

установив:

У лютому 2025 року до Решетилівського районного суду Полтавської області звернулася позивачка ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Кузь О.М. з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка зазначає, що матір`ю позивачки є ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а батьком є ОСОБА_4 , який до цього часу проживає у місті Свалява Закарпатської області. Батьки розірвали шлюб 18 лютого 1982 року у відділ ЗАГСу Мукачевського району Закарпатської області, після чого позивачку виховував батько і рідної матері вона не пам`ятала. Так як батько позивачки згодом одружився, вона вважала матір`ю іншу жінку і до останнього часу батько не бажав розповідати про попередній шлюб та про існування брата позивачки ОСОБА_5 , який був на рік молодший за неї і залишився проживати разом із матір`ю. 03 червня 1995 року позивачка зареєструвала шлюб з ОСОБА_6 і змінила прізвище на ОСОБА_7 . На початку 2025 року їй зателефонував прокурор Решетилівської окружної прокуратури Яна Шарлай і повідомила, що в рамках розслідування кримінального провадження її запрошують на допит в якості потерпілої від шахраїв відносно спадкового майна після смерті матері ОСОБА_3 16 січня 2025 року вона приїхала до Решетилівської окружної прокуратури де була допитана в якості потерпілої. Прокурор повідомила деталі кримінального провадження, дату смерті матері та молодшого брата. Також вона дізналася про існування молодшої сестри ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто після смерті матері.

16 січня 2025 року позивачка ОСОБА_1 звернулася із заявою про прийняття спадщини до Приватного нотаріуса Полтавського РНО Полтавської області Довбиша С.М. та отримала від нього постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск установленого статтею 1270 ЦК України шестимісячного строку для прийняття спадщини. У вказаній постанові зазначено, що 11 вересня 2023 року заяву про прийняття спадщини подала онука спадкодавця ОСОБА_2 , яка зі слів нотаріуса, була зареєстрована з нею за однією адресою.

Мати позивачки ОСОБА_3 була власницею земельних ділянок з кадастровими номерами :00:002:0026, площею 4,8195 га та :00:013:0013, площею 4,8193 га, що знаходяться на території Решетилівської міської об`єднаної територіальної громади Полтавського району Полтавської області.

Позивачка зазначає, що про смерть її матері їй не було відомо до повідомлення органами прокуратури, так як вона не мала з нею зв`язку та її оточенням. Сестра ОСОБА_8 на той час була жива, але вона не розшукувала її та не повідомила. Тому вона вважає, що пропустила строк подачі заяви для прийняття спадщини з поважних причин.

Посилаючись на вищезазначені обставини, позивачка просила встановити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Процесуальні дії по справі та позиція сторін

Ухвалою судді Решетилівського районного суду Полтавської області Романенко О.О. від 31 березня 2025 року у справі відкрите загальне позовне провадження та призначене підготовче засідання на 23 квітня 2025 року, яке було відкладене на 14 травня 2025 року.

05 травня 2025 року до суду від відповідачки ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву, у якій зазначив, що доводи позовної заяви спростовуються документами, які було долучено безпосередньо позивачкою. З протоколу допиту потерплої від 16 січня 2025 року вбачається, допит розпочато о «09» годині «30» хвилин, а закінчено «10» год. «00» хвилин. По суті заявлених запитань потерпіла ОСОБА_1 повідомила, що є рідною донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка була власницею земельних ділянок з кадастровими номерами :00:002:0026, площею 4,8195 га та :00:013:0013, площею 4,8193 га, що знаходяться на території Решетилівської міської об`єднаної територіальної громади Полтавського району Полтавської області. Зі своєю матір`ю вона довгий час не спілкується, оскільки остання вела не найкращий спосіб життя, у зв`язку з чим її батько виховував самостійно. Так, ІНФОРМАЦІЯ_5 її мати померла, про що їй було не відомо до цього часу і вона збирається в судовому порядку поновлювати строк для прийняття спадщини. Взимку 2025 року від працівників правоохоронних органів вона дізналася, що невстановлена особа шахрайським шляхом заволоділи правом власності на земельні ділянки, що належали матері. Разом з цим, вказані особи їй невідомі, анкетні дані їй також не відомі. Вважає, що кримінальним правопорушенням їй спричинена майнова шкода, оскільки з її власності фактично вибули земельні ділянки, які належали її матері.

Відповідачка зазначає, що зазначеним протоколом допиту спростовується зазначене у позовній заяві, що її батько до останнього часу не бажав розповідати про попередній шлюб, враховуючи те, що позивачка під час допиту пояснила, що зі своєю матір`ю вона довгий час не спілкується.

Відповідачка звертала увагу, що до протоколу допиту позивачем було долучено копію свідоцтва про народження НОМЕР_1 на 1 арк. та копію свідоцтва про народження НОМЕР_2 . До позовної заяви позивачем їх долучено не було, проте у матеріалах справи наявний повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження ОСОБА_9 №4 від 18 грудня 2024 року, з якого можна встановити, що свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 було видане 22 листопада 1975 року Піщанською сільською радою Решетилівського району Полтавської області, а 11 грудня 2024 року було видано повторно свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгород Західного міжрегіонального управління юстиції.

З Єдиного державного реєстру судових рішень було встановлено, що 17 березня 2025 року вироком Решетилівського районного суду Полтавської області було затверджено угоду про визнання винуватості, яка була укладена 17 березня 2025 року між прокурор Карлівського відділу Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області та обвинуваченим ОСОБА_5 за письмової згоди потерпілої та її представника. Обвинувачений був визнаний винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч.2 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України. Враховуючи вирок, де позивачка є потерпілою за ч. 4 ст. 190 КК України, останній було відомо про смерть її матері задовго до дзвінка прокурора, як про це зазначено у позові, оскільки шахрайство неможливе за відсутності безпосередньої участі потерпілого у передачі майнових благ і добровільність дій є обов`язковими ознаками шахрайства (постанова Верховного Суду від 08 лютого 2024 року у справі №161/18252/20).

Крім цього відповідачка посилалася на Постанову ВСУ від 04 листопада 2015 року у справі №6-1486цс15 у якій зазначено, що незнання про смерть спадкодавця як причина пропуску строку для прийняття спадщини не може бути визнана поважною, оскільки сама по собі ця обставина без встановлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку. У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 зазначено, що неспілкування позивача зі спадкодавцем внаслідок неприязних відносини між ними, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

За наведених обставин вбачається, що позивачка не надала належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження існування поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, тобто таких причин, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення нотаріальних дій. Враховуючи, що тривалість пропуску строку для прийняття спадщини становила період у більш ніж півтора року, а також встановлені фактичні обставини справи, відповідачка вважає, що позивачка не довела, що пропуск строку відбувся з поважних причин.

Відповідачка зазначила, що у разі ухвалення рішення, яким буде відмовлено у задоволенні позовних вимог, відповідачкою протягом п`яти днів будуть подані докази щодо розміру витрат, які вона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи.

Також, керуючись положенням частин першої третьої статті 93 ЦПК України відповідачкою було поставлено письмові запитання до позивача:

1) Чи бачила позивач ОСОБА_1 протягом свого життя власне свідоцтво про народження, копії яких було долучено до матеріалів кримінального провадження під час допиту 16 січня 2025 року?

2) Коли батько позивача ОСОБА_10 уклав наступний шлюб після розірвання шлюбу 18 лютого 1982 року з ОСОБА_3 .?

3) Коли в останній раз спілкувалися позивач ОСОБА_1 з її матір`ю ОСОБА_3 .?

4) Копію свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 якої особи ОСОБА_1 було долучено до матеріалів кримінального провадження під час допиту 16 січня 2025 року?

5) Коли позивач ОСОБА_1 дізналася про смерть своєї матері ОСОБА_3 .?

6) Яким чином ОСОБА_11 придбав право на майно (земельні ділянки) шляхом обману (шахрайство) щодо ОСОБА_1 , якщо вона не прийняла спадщину після смерті матері ОСОБА_3 та їй невідомі особи, які заволоділи земельними ділянками з огляду на протокол допиту потерпілої від 16 січня 2025 року?

7) Чи було відомо позивачу ОСОБА_1 , про те, що її матері ОСОБА_3 належадли земельні ділянки з кадастровими номерами :00:002:0026, площею 4,8195 га та :00:013:0013, площею 4,8193 га?

8) Чи виносилась слідчим або прокурором вмотивована постанова про відмову у визнанні потерпілою ОСОБА_1 , якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій статті 55 КПК України щодо земельних ділянок з кадастровими номерами :00:002:0026, площею 4,8195 га та :00:013:0013, площею 4,8193 га?

9) з якою метою позивачу було видано повторно свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгород Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 11 грудня 2024 року?

06 травня 2025 року ухвалою судді Решетилівського районного суду Полтавської області Романенко О.О. було задоволено самовідвід судді у даній справі.

За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи головуючим суддею у даній справі був визначений суддя Зіненко Ю.В.

06 травня 2025 року ухвалою судді Решетилівського районного суду Полтавської області Зіненка Ю.В. справу прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання на 29 травня 2025 року.

29 травня 2025 року від представника позивачки до суду через підсистему «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив, у яких зазначено, що заперечення відповідачки є неспроможними, а правові висновки Верховного Суду, на які вона посилається, є такими, що не стосуються обставин даної справи через її особливість. Так, позивачка не спілкувалася з матір`ю не через неприязні відносини між ними, а тому що не знала про її існування, так як батько ОСОБА_10 свідомо приховував цей факт. Він вивіз доньку в п`ятирічному віці на ОСОБА_12 і вона більше не бачила матері. Зі слів батька, через два роки дружина приїжджала до нього в ОСОБА_13 для розірвання шлюбу на один день і шлюб було розірвано 18 лютого 1982 року. Батько одружився на іншій жінці ОСОБА_14 20 березня 1982 року, тобто через місяць після розірвання шлюбу. Зі слів батька, він почав проживати з новою дружиною ще до реєстрації шлюбу і мамою в той час ОСОБА_15 стала називати саме її. За таких обставин, вони є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини (а. с. 101 102).

Ухвалою суду від 29 травня 2025 року клопотання відповідачки ОСОБА_2 про витребування доказів було задоволено, витребувано у:

- приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Довбиша Сергія Миколайовича засвідчену копію спадкової справи № 41/2023, яку було заведено після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 ;

- Решетилівського районного суду Полтавської області матеріали справи № 546/127/25 (провадження № 1-кп/546/41/25) для огляду у судовому засіданні;

- Шевченківського районного суду м. Полтави копію матеріалів справи № 554/2949/20 (провадження № 1-кс/554/13286/2024) та копію матеріалів справи № 554/2949/20 (провадження № 1-кс/554/13285/2024);

- Виконавчого комітету Решетилівської міської ради копії всіх документів, що містяться у реєстраційній справі № 42 в електронній формі у Державному реєстрі прав щодо державної реєстрації права власності та права оренди щодо земельної ділянки з кадастровим номером :00:013:0013, та копії всіх документів, що містяться у реєстраційній справі № 42 в електронній формі у Державному реєстрі прав щодо державної реєстрації права власності та права оренди щодо земельної ділянки з кадастровим номером :00:002:0026.

У зв`язку із про витребуванням доказів за клопотанням представника відповідачки підготовче судове засідання неодноразово відкладалося.

Підготовче провадження по справі було проведено 03 жовтня 2025 рокута призначено судовий розгляд справи на 19 листопада 2025 року.

У судовому засіданні 19 листопада 2025 року позивачка ОСОБА_1 та її представник Кузь О.М. не з`явилися, до суду від представника позивача 19 листопада 2025 року надійшла заява про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують у повному обсязі (т. 2, а. с. 92).

Представник відповідача ОСОБА_16 просив у задоволенні позову відмовити у повному обсязі з таких підстав. По перше, після витребування спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 було установлено, що іншим спадкоємцем, який прийняв спадщину був ОСОБА_17 . Однак стороною позивача до участі у справі він не залучався. При цьому посилався на постанову Верховного Суду від 23 квітня 2025 року у справі №681/855/23, у якій указано, що суди не звернули увагу, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. З огляду на практику Верховного Суду незалучення до участі у справі особи як співвідповідача є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад. Щодо іншої підстави для відмови у задоволенні позову представник відповідачки зазначав, що пояснення потерпілої в межах досудового розслідування та в рамках цивільної справи суперечать одна одній. Так, відповідно до протоколу допиту потерпілої ОСОБА_1 від 16.01.2025 потерпіла повідомила, що вона є рідною донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка була власницею земельних ділянок з кадастровими номерами :00:002:0026, площею 4,8195 га та :00:013:0013, площею 4,8193 га. У той же час у позові та у заяві свідка вона повідомила, що їй не було відомо, що у матері була земля. Звертав увагу, що із матеріалів кримінального провадження взагалі не зрозуміло, яким чином було установлено потерпілу ОСОБА_1 . Тому просив віднестися до пояснень позивачки критично та відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 у с. Піщане Решетилівського району Полтавської області, що підтверджується копією паспорта серії НОМЕР_4 (а. с. 4 - 6).

Згідно з витягом з Реєстру територіальної громади від 16.01.2025 місце проживання ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_7 , зареєстроване з 08.08.2016 по АДРЕСА_1 (а. с. 6).

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб №7 26 травня 1975 року Піщанською сільською радою Решетилівського району Полтавської області була проведена державна реєстрація шлюбу між ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , та ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_9 . Шлюб розірвано 18 лютого 1982 року відділом ЗАГС Мукачевського району Закарпатської області (а. с. 7- 8).

Згідно з повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №4 ОСОБА_9 народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 в с. Піщане Решетилівського району Полтавської області, про що Піщанською сільською радою Решетилівського району Полтавської області було видано свідоцтво серія та номер: НОМЕР_2 . Батьками ОСОБА_9 є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 . 11 грудня 2024 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгород Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції було видано свідоцтво про народження серія та номер: НОМЕР_1 (а. с. 9 10).

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану про смерть ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що виконавчим комітетом Решетилівської міської ради було видане свідоцтво, серія та номер: НОМЕР_5 (а. с. 11 - 12).

Листом від 06.11.2024 №525/30.24-36 на запит Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області від 23.10.2024 Новосанжарський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції повідомив, що згідно Державного реєстру актів цивільного стану громадян ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , записана матір`ю у: ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (а. с. 13).

Листами представнику потерпілої у кримінальному провадженні №0000119 О. Кузь прокурорами Решетилівської прокуратури було надано дозвіл на розголошення відомостей, що містяться у окремих матеріалах досудового розслідування (а. с. 15, 16).

Згідно з протоколом допиту потерпілої ОСОБА_1 від 16.01.2025 потерпіла повідомила, що вона є рідною донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка була власницею земельних ділянок з кадастровими номерами :00:002:0026, площею 4,8195 га та :00:013:0013, площею 4,8193 га, що знаходяться на території Решетилівської міської об`єднаної територіальної громади Полтавського району Полтавської області. Зі своєю матір`ю вона довгий час не спілкується, оскільки остання вела не найкращий спосіб життя, у зв`язку з чим її батько виховував самостійно. Так, ІНФОРМАЦІЯ_5 її мати померла, про що їй було не відомо до цього часу. Враховуючи викладене, на даний час ОСОБА_1 збирається в судовому порядку поновлювати строк на прийняття спадщини, оскільки його було пропущено нею з поважних причин. Взимку 2025 року від працівників правоохоронних органів ОСОБА_1 дізналася, що невстановлена особа шахрайським шляхом заволоділи правом власності на земельні ділянки, що належали матері. Разом з цим, вказані особи їй невідомі, анкетні дані їй також не відомі. Вважає, що кримінальним правопорушенням їй спричинена майнова шкода, оскільки з її власності фактично вибули земельні ділянки, які належали її матері (а. с. 17 18).

Пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілої було вручено ОСОБА_1 16 січня 2025 року (а. с. 23).

16 січня 2025 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Полтавського РНО Полтавської області Довбиша С.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_3 , так як вона є спадкоємцем першої черги за законом (а. с. 19).

Постановою від 16 січня 2025 року приватним нотаріусом Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Довбишем С.М. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через пропуск установленого статтею 1270 ЦК України шестимісячного строку для прийняття спадщини. З даної постанови установлено, що 11 вересня 2023 року заяву про прийняття спадщини подала онука спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_11 (а. с. 20).

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна №422907490 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :00:002:0026, площею 4,8195 га указана земельна ділянка перебуває в оренді ФГ «Московець» на підставі договору оренди землі від 28.10.2013, видавник: ФГ «Московець» та ОСОБА_3 (а. с. 73).

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна №422910189 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :00:013:0013, площею 4,8193 га указана земельна ділянка перебуває в оренді ФГ «Московець» на підставі договору оренди землі від 28.10.2013, видавник: ФГ «Московець» та ОСОБА_3 (а. с. 74).

Із витребуваних ухвалою суду від 29 травня 2025 року у Шевченківського районного суду м. Полтави копій матеріалів справи № 554/2949/20 (провадження № 1-кс/554/13286/2024) та № 554/2949/20 (провадження № 1-кс/554/13285/2024) судом установлено наступне.

23 грудня 2024 року до слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави надійшло клопотання ОСОБА_21 у кримінальному провадженні № 0000119 від 25.03.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 3, ст. 190, ч.ч. 1, 4 ст. 358, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 382 КК України про скасування арешту майна, в якому він просив скасувати арешт майна, накладений згідно ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 21.06.2024 на об`єкт нерухомості, а саме: земельної ділянки з кадастровим номером :00:013:0013, площею 4.8193 га, що знаходиться на території Решетилівської міської об`єднаної територіальної громади Полтавського району Полтавської області, яка перебуває у власності ОСОБА_21 . У даному клопотанні указано, що станом на даний час, право приватної власності на земельну ділянку належить спадкоємиці ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , її доньці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (а. с. 129 131).

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного м. Полтави у справі № 554/2949/20 від 21.06.2024 накладено арешт на вищевказану земельну ділянку з кадастровим номером :00:013:0013, яка перебуває у приватній власності ОСОБА_21 , РНОКПП: НОМЕР_6 , паспорт НОМЕР_7 , виданий 13.10.2011 Решетилівським РВ УМВС України в Полтавській області, із застосуванням заборони відчуження та розпорядження вказаною земельною ділянкою, в тому числі шляхом встановлення заборони вчинення будь-яких нотаріальних та реєстраційних дій щодо неї (а.с. 136 138).

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного м. Полтави від 30.12.2024 у справі № 554/2949/20 клопотання власника майна ОСОБА_21 у кримінальному провадженні № 0000119 від 25.03.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 3 ст. 190, ч.ч.1,4 ст. 358, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 382 КК України, про скасування арешту майна задоволено, скасовано арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави № 554/2949/20 (провадження №1-кс/554/6813/2024) від 21.06.2024 на об`єкт нерухомості, а саме: земельної ділянки з кадастровим номером :00:013:0013, площею 4.8193 га, що знаходиться на території Решетилівської міської об`єднаної територіальної громади Полтавського району Полтавської області (а. с. 142 143).

Також 23 грудня 2024 року до слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави надійшло клопотання власника майна ОСОБА_11 у кримінальному провадженні № 0000119 від 25.03.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 3, ст. 190, ч.ч. 1, 4 ст. 358, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 382 КК України про скасування арешту майна, в якому просив скасувати арешт майна, накладений згідно ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 21.06.2024 на об`єкт нерухомості, а саме: земельної ділянки з кадастровим номером :00:002:0026, площею 4.8195 га, що знаходиться на території Решетилівської міської об`єднаної територіальної громади Полтавського району Полтавської області, яка перебуває у власності ОСОБА_11 . У даному клопотанні указано, що станом на даний час, право приватної власності на земельну ділянку належить спадкоємиці ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , її доньці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (а. с. 145 147).

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного м. Полтави у справі № 554/2949/20 (провадження №1-кс/554/6812/2024) від 21.06.2024 накладено арешт на вищевказану земельну ділянку з кадастровим номером :00:002:0026, яка перебуває у приватній власності ОСОБА_11 , із застосуванням заборони відчуження та розпорядження вказаною земельною ділянкою, в тому числі шляхом встановлення заборони вчинення будь-яких нотаріальних та реєстраційних дій щодо неї (а. с. 152 154).

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного м. Полтави від 30.12.2024 у справі № 554/2949/20 клопотання власника майна ОСОБА_11 у кримінальному провадженні № 0000119 від 25.03.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 3 ст. 190, ч.ч.1,4 ст. 358, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 382 КК України, про скасування арешту майна було задоволено., скасовано арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави №554/2949/20 (провадження №1-кс/554/6812/2024) від 21.06.2024 на об`єкт нерухомості, а саме: земельної ділянки з кадастровим номером :00:002:0026, площею 4.8195 га, що знаходиться на території Решетилівської міської об`єднаної територіальної громади Полтавського району Полтавської області, яка перебуває у власності ОСОБА_11 (а. с. 158 159).

На виконання ухвали суду від 29 травня 2025 року від приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Довбиша С.М. 20 червня 2025 року надійшла до суду надійшла спадкова справа, заведена після смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 161 - 181).

Згідно з матеріалами спадкової справи ОСОБА_2 11 вересня 2025 року звернулася до приватного нотаріуса Полтавського РНО Полтавської області Довбиша С.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі - ОСОБА_3 , так як вона є спадкоємцем п`ятої черги спадкування за законом. Спадкоємцем першої черги спадкування за законом є донька спадкодавця, ОСОБА_19 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а. с. 166).

Відповідно до довідки Піщанського старостинського округу виконавчого комітету Решетилівської міської ради Полтавської області від 24.01.2024 №01-03/69 померла громадянка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . В цьому ж будинку на дату смерті зареєстровані: ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_2 дочка, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_12 онука, ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_13 онука, ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_14 - онука (а. с. 169).

16 січня 2025 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Полтавського РНО Полтавської області Довбиша С.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_3 , так як вона є спадкоємцем першої черги за законом (а. с. 177).

Постановою від 16 січня 2025 року приватним нотаріусом Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Довбишем С.М. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через пропуск установленого статтею 1270 ЦК України шестимісячного строку для прийняття спадщини. З даної постанови установлено, що 11 вересня 2023 року заяву про прийняття спадщини подала онука спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_11 (а. с. 181).

03 липня 2025 року до суду від сторони позивачки надійшла заява свідка, у якій на запитання №1 (чи бачила позивач ОСОБА_1 протягом свого життя власне свідоцтво про народження, копії яких було долучено до матеріалів кримінального провадження під час допиту 16 січня 2025 року?) було надано відповідь «моє свідоцтво про народження зберігалося у батька і він мені його ніколи не показував. Перший дзвінок прокурора ОСОБА_24 був напевно в кінці 2024 року, який я не сприйняла серйозно, але замовила дублікат свідоцтва у грудні 2024 року. Коли я його показала батьку, він віддав мені оригінал свідоцтва і пояснив чому все так сталося. З його слів шлю розпався через те, що мама зловживала спиртними напоями, але подробиць не бажає розповідати до цього часу»;

відповідь на запитання №2 (коли батько позивача ОСОБА_10 уклав наступний шлюб після розірвання шлюбу 18 лютого 1982 року з ОСОБА_3 .?) - «мій батько ОСОБА_10 уклав наступний шлюб 20 березня 1982 року з ОСОБА_14 в с. Іванці Мукачівського району, в якому перебуває до цього часу;

відповідь на запитання №3 (коли в останній раз спілкувалися позивач ОСОБА_1 з її матір`ю ОСОБА_3 .?) «я не пам`ятаю своєї рідної матері ОСОБА_3 , але зі слів батька , він забрав мене у п`ятирічному віці. Також він пояснив, що через два роки мама приїжджала до нього в Мукачево для розірвання шлюбу»;

відповідь на запитання №4 (копію свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 якої особи ОСОБА_1 було долучено до матеріалів кримінального провадження під час допиту 16 січня 2025 року?) «під час допиту 16 січня 2025 року було долучено копію повторно виданого свідоцтва про смерть матері ОСОБА_3 . Дата видачі 17 грудня 2024 року серія НОМЕР_3 »;

відповідь на запитання №5 (коли позивач ОСОБА_1 дізналася про смерть своєї матері ОСОБА_3 .?) «про смерть своєї матері я дізналася від прокурора ОСОБА_24 у телефонному розмові»;

відповідь на запитання №6 (яким чином ОСОБА_11 придбав право на майно (земельні ділянки) шляхом обману (шахрайство) щодо ОСОБА_1 , якщо вона не прийняла спадщину після смерті матері ОСОБА_3 та їй невідомі особи, які заволоділи земельними ділянками з огляду на протокол допиту потерпілої від 16 січня 2025 року?) «я не знайома з ОСОБА_11 , але прокурор ОСОБА_25 повідомила мені, що хтось підробив заповіт на землю і привласним її. Також вона пояснила, що довго розшукувала мене, як спадкоємця, тому що інших спадкоємців їй знайти не вдалося»;

відповідь на запитання №7 (чи було відомо позивачу ОСОБА_1 , про те, що її матері ОСОБА_3 належали земельні ділянки з кадастровими номерами :00:002:0026, площею 4,8195 га та :00:013:0013, площею 4,8193 га?) «мені не було відомо, що у матері була земля, про це повідомила прокурор»;

відповідь на запитання №8 (чи виносилась слідчим або прокурором вмотивована постанова про відмову у визнанні потерпілою ОСОБА_1 , якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій статті 55 КПК України щодо земельних ділянок з кадастровими номерами :00:002:0026, площею 4,8195 га та :00:013:0013, площею 4,8193 га?) «чи виносилась постанова про відмову у визнанні мене потерпілою мені не відомо, думаю , що не виносилась. Прокурор навпаки вмовляла мене приїхати для завершення кримінальної справи, бо інших потерпілих не було»;

відповідь на запитання №9 (з якою метою позивачу було видано повторно свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгород Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 11 грудня 2024 року?) «як я вже пояснила по першому питанню, повторно замовила свідоцтво про народження ІНФОРМАЦІЯ_15 , щоб переконатися, що до мене телефонують не шахраї, а працівники прокуратури» (а. с. 184 185).

Згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_8 ОСОБА_10 та ОСОБА_14 уклали шлюб 20.03.1982 (а. с. 186).

Застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд

Щодо посилання представника відповідачки про неналежний суб`єктний склад, у зв`язку із незалученням у якості відповідача ОСОБА_17 суд звертає увагу на наступне.

Визначення у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад (правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року у справі № 761/23904/19, від 20 січня 2021 року у справі 203/2/19).

У постанові Верховного Суду від 23 квітня 2025 року у справі №681/855/23, на яку посилався представник відповідача, указано: «касаційний суд вже неодноразово звертав увагу, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини».

Проте суд звертає увагу, що згідно заповіту ОСОБА_3 , посвідченого 13 червня 2018 року приватним нотаріусом Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Довбишем С.М., ОСОБА_3 на випадок її смерті зробила таке розпорядження: належну їй земельну ділянку площею 4,8193 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :00:002:0027, заповіла ОСОБА_17 .

Між тим позивачка у своєму позові зазначає про те, що її мати, ОСОБА_3 була власницею земельної ділянки з кадастровим номером :00:002:0026, площею 4,8195 га та земельної ділянки з кадастровим номером з кадастровим номером :00:002:0026, площею 4,8193 га.

Тобто, спору щодо права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :00:002:0027 позивачка не ініціює. Так само позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у виді земельних ділянок з кадастровими номерами :00:002:0026 та :00:002:0026 жодним чином не стосується прав, свобод чи інтересів ОСОБА_17 , як власника земельної ділянки з кадастровим номером :00:002:0027.

Зважаючи на викладене, суд вважає, що позивачкою було вірно визначено склад учасників спору у спірних правовідносинах.

Суд також не приймає посилання сторони відповідача на постанову Верховного Суду від 08 лютого 2024 року у справі №161/18252/20, у якій зазначено, що шахрайство неможливе за відсутності безпосередньої участі потерпілого у передачі майнових благ і добровільність дій є обов`язковими ознаками шахрайства, оскільки указані висновки зроблені Верховним Судом в межах розгляду кримінального провадження щодо кваліфікації шахрайства. Між тим у даній справі спір стосується поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Щодо безпідставності позовних вимог, про що зазначав представник відповідачки, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Згідно статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися на момент його смерті.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання положень закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Такі правові висновки викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема такі: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як на підстави поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини позивачка ОСОБА_1 посилалася на необізнаність про смерть спадкодавця.

Проте саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку. Таким чином, необізнаність про смерть спадкодавця не є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини (постанова Верховного Суду 27 червня 2024 року у справі № 545/480/21).

Окрім того суд вважає слушними доводи сторони відповідача про суперечливість окремих тверджень, викладених позивачкою у позові, відповіді на відзив і заяві свідка та у протоколі допиту потерпілої. Так, згідно позову, відповіді на відзив позивачка не знала про існування своєї матері -ОСОБА_3 , вважаючи матір`ю іншу жінку, проте у протоколі допиту потерпілої від 15.01.2025 ОСОБА_1 повідомила, що зі своєю матір`ю вона довгий час не спілкується, оскільки остання вела не найкращий спосіб життя, у зв`язку з чим її батько виховував самостійно. Крім того у заяві свідка позивачка зазначила, що їй не було відомо, що у матері була земля, про це повідомила прокурор. У свою чергу згідно з протоколом допиту потерпілої ОСОБА_1 повідомила, що вона є рідною донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка була власницею земельних ділянок з кадастровими номерами :00:002:0026, площею 4,8195 га та :00:013:0013, площею 4,8193 га, що знаходяться на території Решетилівської міської об`єднаної територіальної громади Полтавського району Полтавської області.

Зважаючи на викладене, твердження сторони позивача про те, що позивачка не знала про свою рідну матір спростовуються наявними у справі доказами.

Окрім того сторона позивача не заявляла клопотання про допит у якості свідка батька позивачки чи інших осіб, які могли б підтвердити доводи позивачки про те, що вона не знала, що ОСОБА_3 є її матір`ю, до останнього моменту вважала матір`ю іншу жінку, а батько їй нічого не розповідав, щоб не травмувати. Тож позивачка не використала усі процесуальні можливості доведення власної позиції.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23 указано, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою.

Судом звісно ураховується те, що позивачка проживає у місті Ужгороді, тобто на значній відстані від місця знаходження спадкового майна, проте у постанові Верховного Суду від 02 квітня 2020 року у справі № 420/23/18 зроблено правовий висновок про застосування статті 1272 ЦК України за фактичних обставин, де велика відстань між місцем проживання спадкодавця та спадкоємця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску строку.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

Суд звертає увагу, що із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса позивачка звернулася лише 16 січня 2025 року, тоді як строк для прийняття спадщини сплинув 26 грудня 2023 року. Тобто, з моменту відкриття спадщини та вчинення позивачкою даної дії минув понад один рік. При цьому, на думку суду, стороною позивача не було доведено існування об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для своєчасного прийняття спадщини. У свою чергу, за обставин даної справи, визначення позивачці додаткового строку матиме наслідком втручанням у права спадкоємця, яка прийняла спадщину, тобто відповідачки ОСОБА_2 .

З огляду на зазначене, у задоволенні позову слід відмовити.

Щодо судових витрат

Відповідно до частини першої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Положеннями частини першої та другої статті 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку з тим, що суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову у повному обсязі, судові витрати у справі слід покласти на позивача ОСОБА_1 .

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 4, 11, 12, 13, 76-80, 81, 83, 89, 259, 263-265, 272-273 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кузь Олександр Миколайович, до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Довбиш Сергій Миколайович, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом відмовити.

Судові витрати у справі покласти на позивачку ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відомості про учасників судового процесу:

Позивачка ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП - НОМЕР_9 .

Представник позивачки ОСОБА_26 , адреса: АДРЕСА_4 , РНОКПП - НОМЕР_10 .

Відповідачка ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_5 , РНОКПП - НОМЕР_11 .

Представник відповідачки - ОСОБА_16 , адреса: АДРЕСА_6 ,РНОКПП - НОМЕР_12 .

Повне рішення складено 20 листопада 2025 року.

Суддя Ю.В. Зіненко