ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2025 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участі секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фастівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2024 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до Фастівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері її бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , мотивуючи позовні вимоги тим, що встановлений законом строк був пропущений з поважних причин.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.10.2025 матеріали цивільної справи надійшли в провадження судді Ковалевської Л.М.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 22 жовтня 2025 року провадження по даній справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Представник позивача адвокат Мельник Т.О. в судове засідання не з`явився, про день розгляду справи повідомлений належним чином, до канцелярії суду подала письмову заяву про розгляд справи в її відсутності та підтримання позовних вимог.

Через систему «Електронний суд» представник Фастівської міської ради Шатківський О.К. направив заяву про розгляд справи у їх відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно з`ясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивачки ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.16).

Після смерті ОСОБА_2 , відповідно до ст. 1220 ЦК України, відкрилася спадщина на квартиру по АДРЕСА_1 (а.с.20-22)

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємці першої черги спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 відсутні. Чоловік спадкодавці ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , син ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , син ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.17-19).

За життя ОСОБА_2 склала заповіт 23.08.2013, яким все належне їй майно заповіла своїй онуці, позивачці у справі (а.с.23-24)

Факт родинних відносин між позивачкою ОСОБА_1 та її бабусею ОСОБА_2 підтверджено свідоцтвом про народження позивачки серії НОМЕР_2 (а.с.10); свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 (а.с.11), з якого вбачається, що після одруження позивачка змінила прізвище з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 ».

Згідно ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Постановою приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Чернишової О.А. у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 відмовлено. Відмова мотивована пропущенням нею шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини (а.с.25-27).

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Як зазначив Верховний суд у Постанові від 25 березня 2020 року у справі № 296/12396/18, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд повинен дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом встановлено, після початку військової агресії російської федерації відносно держави Україна, ОСОБА_1 разом з неповнолітнім сином ОСОБА_8 , 2006 р. народження терміново виїхала на кордон України до Німеччини, де в статусі біженця проживає і на даний час та проходить довготривале лікування онкологічного захворювання, що підтверджується медичною документацією (а.с.29-56). До консульської установи України чи нотаріуса для засвідчення підпису на заяві про прийняття спадщини по місцю тимчасового перебування не зверталась, оскільки не вважала себе спадкоємцем на спадкове майно померлої бабусі. Лише в липні 2025 року по приїзду в Україну, позивачці ОСОБА_1 стало відомо про існування заповіту.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За таких обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76-82, 133, 141, 258, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, на підставі ст. ст. 15, 16, 1218, 1233, 1235, 1258, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , рнокпп: НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 до Фастівської міської ради Київської області, , адреса місцезнаходження: Київська область, м. Фастів, площа Соборна, 1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити додатковий строк, три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, достатній для подання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , рнокпп: НОМЕР_5 , заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Леся КОВАЛЕВСЬКА