Заводський районний суд м. Запоріжжя

Справа № 332/6052/25
Провадження №: 2/332/3657/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 листопада 2025 р. м. Запоріжжя

Суддя Заводського районного суду м. Запоріжжя Завіновська А.П., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 подану в її інтересах адвокатом Дерев`янко Іриною Леонідівною до Гуляйпільської міської військової адміністрації Пологівського району Запорізької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: державний нотаріус Шостої Дніпровської державної нотаріальної контори Єрємєєва Анастасія Володимирівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

встановила:

ОСОБА_1 в особі адвоката Дерев`янко І.Л., звернулася до суду з позовною заявою (з урахуванням уточнень до неї) до Гуляйпільської міської військової адміністрації Пологівського району Запорізької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: державний нотаріус Шостої Дніпровської державної нотаріальної контори Єрємєєва Анастасія Володимирівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Перевіривши позовну заяву, суддя доходить висновку, що позовну заяву належить залишити без руху, як таку, що не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Згідно до пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2 ч. 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 916/1220/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

У позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю цього майна. Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. При цьому, суддя звертає увагу на те, що тягар доказування вартості майна несе позивач.

Відповідно до наказу Фонду державного майна України від 25 червня 2021 року № 1097 введено в експлуатацію єдину базу даних звітів про оцінку з модулем електронного визначення оціночної вартості, сервісом послуги електронного визначення оціночної вартості та автоматичного формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості (https://evaluation.spfu.gov.ua).

09 березня 2021 року набрав чинності наказ Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року № 24 «Про внесення змін до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2021 року за № 239/35861, та застосовується з 29 червня 2021 року.

Для визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Єдиною базою даних звітів про оцінку (https://evaluation.spfu.gov.ua) формується електронна довідка про його оціночну вартість (е-Довідка), яка є чинною впродовж 30 календарних днів з дня її формування Єдиною базою даних звітів про оцінку (далі - Єдина база).

Якщо особа не погоджується з результатами автоматичного визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості, вона має право звернутися до суб`єкта оціночної діяльності (оцінювача) з метою визначення ринкової вартості такого об`єкта.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» суб`єктами оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі.

Згідно зі ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Позивачкою зазначена ціна позову 18 024, 00 грн., на підтвердження чого надано звіт про оцінку майна здійснений завідувачем сектору «Новоолександровське бюро правової допомоги» Дніпровсько-Каменського відділу надання безоплатної правничої допомоги Південно-Східного управління надання безоплатної правничої допомоги Південно-Східного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги О. Солошенко.

З урахуванням такої ціни позову позивачем здійснено сплату судового збору за розгляд вимоги майнового характеру.

Водночас суду не надано доказів того, що особа, яка здійснювала оцінку майна є суб`єктом оціночної діяльності, а тому мала повноваження на здійснення таких заходів.

Отже, для визначення ціни позову позивач повинен надати суду докази щодо дійсної вартості спадкового майна та відповідно сплатити судовий збір в повному обсязі у разі його недостатності.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у вказаних статтях, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

постановила:

позовну заяву подану адвокатом Дерев`янко Іриною Леонідівною, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до Гуляйпільської міської військової адміністрації Пологівського району Запорізької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: державний нотаріус Шостої Дніпровської державної нотаріальної контори Єрємєєва Анастасія Володимирівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків - десять днів, з дня отримання копії ухвали. Одночасно роз`яснивши, що у випадку не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява буде вважатиметься неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.П. Завіновська