Справа № 639/2885/25
Провадження № 2/639/1243/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2025 року м. Харків

Новобаварський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Борисенка О.О.,

секретаря судового засідання Котової П.А., Пивоварової Т.В.,

за участю представника позивача адвоката Чернишової О.Ю.,

представника відповідача Деркач О.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 639/2885/25 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», третя особа - Холодногірсько-Новобаварський відділ державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зняття арешту з майна,

установив:

До Новобаварського районного суду міста Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», третя особа - Холодногірсько-Новобаварський відділ державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якій позивач просила суд зняти арешт з нерухомого майна власника ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , що накладений постановою старшого державного виконавця Міжрайонного відділу ДВС по Холодногірському та Новобаварському районах м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області Біловою Х.Б. про арешт майна боржника від 11.10.2019 ВП № 60294250.

Матеріали позовної заяви сформовані в системі «Електронний суд» та підписані представником позивача адвокатом Чернишовою Оксаною Юріївною, яка діє на підставі ордеру (а.с.4).

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначила, що матері позивача ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , належав на праві власності житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 . Під час звернення до нотаріуса та відкриття спадкової справи № 12/2024 після смерті ОСОБА_4 встановлено про арешт нерухомого майна ОСОБА_4 , що накладений на підставі постанови виконавчої служби, а саме, встановлено обтяження у вигляді арешту нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 41960367 на підставі постанови про арешт майна боржника серія та номер виконавчого провадження 60294250 від 11.10.2019, яка винесена старшим державним виконавцем Міжрайонного відділу ДВС по Холодногірському та Новобаварському районах м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області Біловою Х.Б., об`єкт обтяження, нерухоме майно ОСОБА_4 . З державного реєстру виконавчих проваджень встановлено, що відкрите стосовно ОСОБА_4 виконавче провадження № 60294250 від 11.10.2019, де стягувачем є АТКБ «ПриватБанк», завершено. Крім того, постановою Харківського апеляційного суду по справі № 639/2804/18 від 25.12.2024 за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_4 , апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволена частково, рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 12.08.2019 скасовано та провадження у цій справі закрито, оскільки ОСОБА_4 померла за 6 років до подання позовної заяви. Відповідно до листа Холодногірсько-Новобаварського відділу ДВС у м. Харкові № 39746 від 17.03.2025, у державного виконавця відсутні підстави для зняття арешту, оскільки виконавче провадження № 60294250 від 11.10.2019.

Наявність обтяження у вигляді арешту на спадкове майно не дозволяє позивачу, як спадкоємцю, переоформити успадковане нерухоме майно на своє ім`я, та інакше, ніж за рішенням суду, позивач позбавлена можливості зняти арешт з нерухомого майно, що є підставою для звернення до суду з цим позовом.

08.05.2025 ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання (а.с.47-48).

15.07.2025 суд на місці постановив ухвалу про долучення до матеріалів справи відзиву на позовну заяву АТ КБ «Приватбанк», що надійшов до суду 19.05.2025 та сформований в системі «Електронний суд», підписаний представником відповідача Деркач О.Р., яка діє на підставі довіреності (а.с.57-62, 95-96).

У відзиві на позовну заяву відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що позовна заява є безпідставною та необґрунтованою, оскільки до позовної заяви не надані докази того, що ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 у встановлений законом шестимісячний строк, та не надані докази того, що на день відкриття спадщини ОСОБА_1 проживала разом зі спадкодавцем; докази відмови нотаріуса в оформленні спадщини у зв`язку з наявністю арешту на майно за адресою: АДРЕСА_1 . Також, до позовної заяви не надані докази того, що позивач є спадкоємцем майна за адресою: АДРЕСА_1 та до позовної заяви не залучені спадкоємці вказаного майна ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . На думку сторони відповідача, якщо діти спадкодавця прийняли спадщину у встановлений шестимісячний строк з дня відкриття спадщини (15.10.2012), то на день накладення арешту 11.10.2019 власниками вказаного майна були саме вони, а не ОСОБА_4 , докази про накладення арешту на майно за адресою: АДРЕСА_1 на день подання позову не надано, як і відсутні докази погашення заборгованості за зобов`язаннями, що виникли на підставі договору від 01.04.2009, укладеного між АТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_4

15.07.2025 суд постановив ухвалу про залучення, за клопотанням представника позивача адвоката Чернишової О.Ю., до участі в справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.74-75,100).

23.10.2025 суд на місці постановив ухвали про долучення до матеріалів справи заяви третьої особи ОСОБА_3 про підтримання позовних вимог, що надійшла до суду 07.08.2025; заяву представника позивача від 07.08.2025 про викладення прохальної частині позову в іншій редакції, у зв`язку зі зміною адреси житлового будинку разом з доданими до неї документами; заяви третьої особи ОСОБА_2 про підтримання позовних вимог (а.с.115, 120-145, 156-159, 184-188).

У заяві від 07.08.2025 представник позивача адвокат Чернишова О.Ю., у зв`язку зі зміною адреси житлового будинку, зняття з якого арешту є предметом позову, уточнила резолютивну частину позовної заяви та виклала прохальну частину позовної заяви у такій редакції: зняти арешт з нерухомого майна власника ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 (раніше - АДРЕСА_1 , що накладений постановою старшого державного виконавця Міжрайонного відділу ДВС по Холодногірському та Новобаварському районах м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області Біловою Х.Б. про арешт майна боржника від 11.10.2019 ВП № 60294250.

23.10.2025 суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду по суті (а.с.190).

У судовому засіданні представник позивача адвокат Чернишова О.А. позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити, посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві. Також зазначила, що докази з надання позивачу правової допомоги та стягнення їх з відповідача надасть протягом п`яти днів з дня закінчення розгляду справи, оскільки необхідно скласти та підписати акт виконаних робіт.

Представник відповідача Деркач О.Р. проти задоволення позовних вимог заперечувала у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позовну заяву.

У заяві від 04.08.2025 третя особа ОСОБА_3 підтримав позовну заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого майна померлої матері ОСОБА_4 , який накладений у виконавчому провадженні № 60294250 та не був знятий під час закінчення виконавчого провадження, просив позовну заяву задовольнити та зняти арешт (а.с.115).

У заяві від 04.08.2025 третя особа ОСОБА_2 підтримала позовну заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого майна померлої матері ОСОБА_4 , який накладений у виконавчому провадженні № 60294250 та не був знятий під час закінчення виконавчого провадження, просила позовну заяву задовольнити та зняти арешт (а.с.156).

Належним чином повідомлена (згідно з вимогами ч. 8 ст. 128 ЦПК України), про дату, час та місце розгляду справи третя особа Холодногірсько-Новобаварський відділ державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, письмові пояснення на позовне заяву та відзив не подавала, представник третьої особи у судове засіданні не з`явився.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Суд, заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частиною першою статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Приписами статей 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до частин 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд установив, що відповідно до довідки про наявність або відсутність інформації про зареєстровані права на об`єкт нерухомого майна № 1144149, ОСОБА_4 на праві спільної часткової власності належить 1/2 частка житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, видане 06.02.1981 П`ятою Харківською державною нотаріальною конторою, р. № 1-809. Дата реєстрації 04.03.1981, р. № 50563 (а.с.15,32,81).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.13,43).

Відповідно до копії Довідки від 01.03.2024 про реєстрацію місця проживання особи Департаменту реєстрації Харківської міської ради, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з 28.11.2001 по даний час зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.12).

З копії листа приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Сичової Ірини Миколаївни від 18.03.2024 вбачається, що після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 прийняли спадщину ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Спадкова справа відкрита 01.03.2024 за № 13/2024 (а.с.10,39,44,80).

З інформації про нерухомість від 15.03.2024 та інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 05.06.2025 суд вбачає, що на підставі постанови про арешт майна боржника, серія та номер: 60294250, виданий 11.10.2019 Старшим державним виконавцем Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області Білової Христиною Борисівною, зареєстроване обтяження арешт нерухомого майна ОСОБА_4 . Обтяжувач: Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків). Номер запису про обтяження 41960367 (а.с.8,40,77).

Відповідно до листа Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 17.03.2025 на заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого майна від 27.02.2025, перевіркою даних АСВП встановлено, що на виконанні у Холодногірсько-Новобаварському відділі державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції перебувало виконавче провадження № 60294250, яке було завершено. Надати більш детальну інформацію не вбачається за можливе (а.с.7,9, 36,37).

За даними АСВП від 15.03.2024, виконавче провадження № 60294250, відкрите 11.10.2019 щодо боржника ОСОБА_4 , де стягувачем є АТ КБ «Приватбанк», завершено (а.с.11,38).

Постановою Харківського апеляційного суду від 25.12.2024 у справі № 639/2804/18 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором, апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, заочне рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 12.08.2019, яким позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» задоволені частково, скасовано, провадження у справі закрито, оскільки встановлено, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а позов пред`явлено у червні 2018 року, та провадження у справі відкрито 04.07.2018 (а.с.16-18, 33-35).

Відповідно до наказу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого комітету Харківської міської ради від 14.05.2025 № 686/1а, змінено адресу житлового будинку літ. «А-1» загальною площею 73,0 кв.м. житловою площею 48,8 кв.м з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , у зв`язку з невідповідністю адреси фактичному розташуванню об`єкта, на адресу: АДРЕСА_2 (а.с.123-127).

За змістом частини першої статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, право приватної власності є непорушним.

Згідно з частиною першою статті 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів (частина перша статті 328 цього Кодексу).

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України).

Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Проте відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Отже, системний аналіз зазначених норм права свідчить про те, що спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку.

Відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України "Про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном.

У спадкоємця, який в установленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини, тому такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 ЦК України.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 листопада 2019 року у справі № 643/3614/17 (провадження № 14-479цс19) дійшла висновку про те, що вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають з цивільних правовідносин, відповідно до частини першої статті 19 ЦПК України можуть бути вирішені судом цивільної юрисдикції (пункт 37).

За змістом частин першої, другої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до частин першої, другої статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

За змістом частин 1,2 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Державна реєстрація прав на нерухомість є публічною, здійснюється відповідним органом, який зобов`язаний надавати інформацію про реєстрацію та зареєстровані права в порядку, встановленому законом.

За змістом статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у державній реєстрації прав та їх обтяжень може бути відмовлено зокрема у разі, якщо наявні зареєстровані обтяження речових прав на нерухоме майно.

Пунктами 1.2, 4.18, 4.20 глави 10 розділу ІІ «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженого Наказом МЮУ 22.02.2012 року за №296/5, встановлено, що при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, статусу території, яка є місцем відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони, обтяження іпотекою або арешту цього майна. Якщо на спадкове майно накладено арешт, видача свідоцтва про право на спадщину зупиняється до зняття арешту.

Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Підстави зняття арешту з майна у виконавчому провадженні визначені статтею 59 Закону України «Про виконавче провадження», за положеннями якої особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Арешт може бути знятий за рішенням суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 (провадження № 12-85гс19) зазначено, що відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна. При цьому орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може залучатися судом до участі у справах як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Отже, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами у справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів (орган фіскальної служби), банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 грудня 2019 року та у постановах Верховного Суду від 06 грудня 2021 року у справі № 554/5912/19-ц, від 08 грудня 2022 року у справі № 331/1383/20, від 12 липня 2023 року у справі № 214/2305/20.

Суд зауважує, що предметом цього позову є зняття арешту, що накладений у виконавчому провадженні № 60294250, яке наразі завершено, та стягувачем у якому є АТ КБ «Приватбанк», а боржником ОСОБА_4 , яка померла.

Право на спадкування позивача на майно спадкодавця ОСОБА_4 , її частка у праві власності в порядку спадкування тощо не є предметом цього спору.

Позов про зняття арешту з майна поданий не учасником виконавчого провадження, а спадкоємцем, яка позбавлена можливості оформити право власності в порядку спадкування за законом, що вказує про порушення її прав та необхідність їх захисту.

Обставина наявності обтяження на спадкове майно ОСОБА_4 відповідачем не спростована.

Крім того, як встановлено судовим рішенням, що набрало законної сили, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а позов до неї пред`явлено у червні 2018 року, та провадження у справі відкрито 04.07.2018. Рішення суду про стягнення з ОСОБА_4 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованості ухвалено 12.08.2019, яке в подальшому скасоване із закриттям провадження у справі, та відповідачем не зазначено та не надано суду доказів щодо пред`явлення АТ КБ «Приватбанк» позову до спадкоємців ОСОБА_4 про стягнення заборгованості спадкодавця.

Суд дійшов до висновку, що іншим шляхом відновити порушені права позивача неможливо, позовні вимоги доведені та підлягають задоволенню.

Спосіб захисту прав позивача не суперечить нормам цивільного законодавства та забезпечує відновлення порушеного права позивача.

При зверненні до суду позивач сплатила судовий збір у розмірі 968,96 грн (а.с.3).

На час ухвалення судового рішення доказів про понесення позивачем інших судових витрат, ніж сплата судового збору, відсутні.

Суд розподіляє судові витрати, відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, та у зв`язку із задоволенням позовних вимог у повному обсязі, стягує на користь позивача з відповідача судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 968,96 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 7, 12, 19, 76-82, 128, 133, 141, 142, 223, 247, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про зняття арешту з майна - задовольнити.

Зняти арешт з нерухомого майна власника ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 (до перейменування - АДРЕСА_1 , що накладений постановою про арешт майна боржника, серія та номер: 60294250, виданий 11.10.2019 Старшим державним виконавцем Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області Біловою Христиною Борисівною, зареєстроване обтяження арешт нерухомого майна ОСОБА_4 , номер запису про обтяження 41960367.

Стягнути з Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 968 (дев`ятсот шістдесят вісім) грн 96 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк», , юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д.

Третя особа: Холодногірсько-Новобаварський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, , адреса місцезнаходження: м. Харків, вул. Полтавський Шлях, буд. 46.

Третя особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .

Третя особа: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .

Повне рішення складено 13.11.2025.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя Олександр БОРИСЕНКО