Справа № 953/5601/25
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 листопада 2025 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі: головуючого судді Кіндера В.А., за участі секретаря судового засідання Сергієнко К.В., представника позивача ОСОБА_1 адвоката Цимбалюка С.В., розглянувши в загальному позовному провадженні у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 про визнання дійсним договору дарування та визнання права власності,
10 червня 2025 року до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява, подана адвокатом Цимбалюком С.В. в інтересах ОСОБА_1 з позовними вимогами до ОСОБА_2 , зокрема:
визнати дійсним договір купівлі-продажу 1/16 частин квартири АДРЕСА_1 , який укладений 27 вересня 2013 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка діяла за нотаріально посвідченою довіреністю від ОСОБА_4 ;
визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/16 частин квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 68,6 кв. м., житловою площею 40,7 кв. м.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 27 вересня 2013 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , яка діяла на підставі нотаріально посвідченої довіреності від ОСОБА_4 , укладений договір дарування частки у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 . Нотаріальне посвідчення цього договору мало відбутися не пізніше 29.08.2015 у будь-якого приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу після отримання ОСОБА_4 свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті сина ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/16 частин квартири АДРЕСА_1 .
Зазначений договір було виконано частково, а саме ОСОБА_4 передані ключі від квартири, що належали ОСОБА_4 . При цьому, нотаріальне посвідчення договору не відбулось у зв`язку із: неотриманням ОСОБА_4 у восьмій Харківській державній нотаріальній конторі Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_6 на 1/16 частин квартири АДРЕСА_1 ; припинення строку дії довіреності від 22.08.2012, реєстровий номер №2808; виїзд на початку жовтня 2013 року ОСОБА_2 за межі території України і не повернення протягом строку дії нотаріально посвідченої довіреності від 29.08.2012.
На разі можливість нотаріального посвідчення договору дарування частки квартири АДРЕСА_1 безповоротно втрачено, в тому числі у зв`язку із смертю ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилася, оскільки ніхто із спадкоємців із заявою про прийняття спадщини після її смерті до органів нотаріату не звертався.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 13 червня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.
У зв`язку із усуненням позивачем недоліків, ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 23 червня 2025 року відкрито провадження у цивільній справі, розгляд якої постановлено проводити в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 23 липня 2025 року задоволено клопотання представника відповідача про витребування доказів.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 02 вересня 2025 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.
Представник позивача адвокат Цимбалюк С.В. у судовому засіданні підтримав заявлені вимоги в повному обсязі з підстав викладених в позовній заяві, просив задовольнити заявлені позовні вимоги.
Відповідач ОСОБА_2 через систему «Електронний суд» подала заяву про розгляд справи без її участі. Заявлені позовні вимоги підтримала, просила провести розгляд справи без її участі.
Третя особа ОСОБА_3 через систему «Електронний суд» подала заяву про розгляд справи без її участі. Заявлені позовні вимоги підтримала, просила провести розгляд справи без її участі.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини.
Відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_1 ОСОБА_6 та ОСОБА_7 були подружжям. Дітьми зазначено подружжя є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_6 та членам його сім`ї ОСОБА_2 , ОСОБА_8 та ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 16 грудня 1998 року, реєстровий № 2А-98-155419 Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду.
ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідно до копії свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 .
ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 , яка є матір`ю ОСОБА_6 згідно копії запису акта про народження № 641, подала заяву про відкликання заяви про відмову від спадщини від 11 липня 2011 року та заявила про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_6 .
29 серпня 2012 року ОСОБА_4 видала довіреність на ім`я ОСОБА_2 , якою уповноважила останню розпоряджатися належною їй частиною квартири АДРЕСА_1 або укладення договору дарування зазначеної частки квартири на ім`я ОСОБА_9 . Довіреність видана на строк на три роки та посвідчена приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Саварінською Н.В. зареєстровано в реєстрі за №2808.
27 вересня 2013 року між ОСОБА_4 , від імені якої діяла ОСОБА_2 на підставі довіреності від 29 серпня 2012 року, та ОСОБА_9 , у простій письмовій формі укладено договір дарування частки у праві власності на квартиру, згідно якого ОСОБА_9 прийняла у власність 1/16 частин трикімнатної квартири АДРЕСА_1 . Вказана частина квартири належить дарувальнику, тобто ОСОБА_4 на праві спадкування після смерті сина ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 та після смерті якого, в тому числі ОСОБА_4 до восьмої Харківської державної нотаріальної контори подано заяву про прийняття спадщини, що підтверджується зокрема витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі № 27497219 від 13.07.2011.
Відповідно до пункту 6 Договору право власності на частку квартири у обдарованої виникає з моменту підписання цього договору. Вказаний договір повинен також бути нотаріально посвідчений не пізніше 29.08.2015 після отримання ОСОБА_4 свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті сина ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 на 1/16 квартири АДРЕСА_1 .
В момент підписання цього договору вважається, що обов`язок дарувальника передати квартиру обдарованій є виконаним, оскільки обдарованою отримано ключі від квартири, належні дарувальнику.
У зв`язку з реєстрацією шлюбу, розірванням та наступною реєстрацією шлюбу ОСОБА_8 змінила прізвище на « ОСОБА_10 », а згодом на « ОСОБА_11 ».
ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_3 .
Відповідно до листа П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори від 21.07.2025 № 795/01-16 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , спадкова справа не заводилась, з заявами про прийняття спадщини ніхто із спадкоємців не звертався, свідоцтво про право на спадщину не видавалося.
Встановивши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Згідно із ч. 1 ст. 717 ЦК України за договором дарування одна сторона (дарувальник) передає або зобов`язується передати в майбутньому другій стороні (обдаровуваному) безоплатно майно (дарунок) у власність.
Положеннями ст. 718 ЦК України передбачено, що дарунком можуть бути нерухомі речі, а також майнові права, якими дарувальник володіє або які можуть виникнути у нього в майбутньому.
Відповідно до ч. 2 ст. 719 ЦК України договір дарування нерухомої речі укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.
Право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним (ч. 3 ст. 334 ЦК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 220 ЦК України Якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. У цьому разі наступне нотаріальне посвідчення договору не вимагається.
Визнання дійсним договору (конвалідація) на підставі частини другої статті 220 ЦК України допускається тільки для нікчемних правочинів (тобто для яких недотримання письмової форми пов`язується саме з відсутністю нотаріального посвідчення і це зумовлює їх нікчемність). Конвалідація, згідно частини другої статті 220 ЦК України, можлива за наявності таких умов: досягнення між сторонами згоди щодо усіх істотних умов договору; наявність письмових доказів досягнення домовленості щодо всіх істотних умов договору; повне або часткове виконання договору; ухилення однією зі сторін від його нотаріального посвідчення. Визнання договору (конвалідація) на підставі частини другої статті 220 ЦК України є окремим способом захисту і висновок суду про визнання дійсним має міститися і як в мотивувальній, так і в резолютивній частині судового рішення (постанова Верховного Суду від 18 серпня 2021 року у справі № 305/1468/16-ц).
Суд вважає, що у справі про визнання договору дійсним на підставі ч. 2 ст. 220 ЦК України позивачем є особа, яка бажає визнати договір дійсним, а відповідачем має бути сторона договору, яка ухилилася від його нотаріального посвідчення.
Положеннями статті 717 ЦК України визначено, що сторонами договору дарування є дарувальник (сторона, яка передає) та обдаровуваний (сторона, яка приймає).
Договір дарування 1/16 частин трикімнатної квартири АДРЕСА_2 у простій письмовій формі укладено 27 вересня 2013 року між ОСОБА_5 (обдаровувана) та ОСОБА_4 (дарувальник), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .
При укладенні договору від 27 вересня 2013 року ОСОБА_2 діяла від імені ОСОБА_4 на підставі нотаріально посвідченої довіреності від 29 серпня 2012 року, зареєстровано в реєстрі за №2808.
Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє (частина перша статті 237 ЦК України).
Згідно з частинами першою та третьою статті 244 ЦК України представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.
Відтак, ОСОБА_2 є стороною представництва, але не договору дарування, укладеного 27 вересня 2013 року між ОСОБА_5 (обдаровувана) та ОСОБА_4 (дарувальник), а тому не є належним відповідачем за вимогою ОСОБА_1 про визнання дійсним договору купівлі-продажу 1/16 частин квартири АДРЕСА_1 , що є самостійною підставою для відмови у задоволенні зазначеної вимоги.
Суд зауважує, що матеріали справи не містять доказів правонаступництва у зв`язку із смертю ОСОБА_4 (дарувальника) на користь ОСОБА_2 (відповідача у справі). Зокрема, відповідно до листа П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори від 21.07.2025 № 795/01-16 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , спадкова справа не заводилась, з заявами про прийняття спадщини ніхто із спадкоємців не звертався, свідоцтво про право на спадщину не видавалося. При цьому, відповідно до відомостей з копії паспорта ОСОБА_4 , остання була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , тоді як ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 . Разом з тим, до суду не надано відомостей, що ОСОБА_4 та ОСОБА_2 проживали разом на момент відкриття спадщини, що виключає можливість встановити факт того, що ОСОБА_2 є такою, що автоматично прийняла спадщину після смерті спадкодавиці.
Без належного укладення та нотаріального посвідчення договору дарування частки у власності квартири та сплати всіх обов`язкових платежів, договір не вважається укладеним відповідно до закону та не є підставою для переходу до позивача права власності на частку у власності квартири АДРЕСА_2 .
Отже, за встановлених обставин у цій справі, підстави для виникнення права власності у позивача на 1/16 частин квартири АДРЕСА_1 відсутні.
Згідно зі статтею 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.
Враховуючи, що позивачу відмовлено в задоволенні позовних вимог, судові витрати слід покласти на позивача.
Керуючись ст. ст. 263-265 ЦПК України, суд, -
У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 про визнання дійсним договору дарування та визнання права власності - відмовити.
Рішення може бути оскаржено безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) або через відповідний суд (п. 15.5 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України) до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано (ч. 1 ст. 273 ЦПК України).

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. 2 ст. 273 ЦПК України).

Повний текст рішення складено 24.11.2025.

Суддя: Кіндер В.А.