Справа № 203/471/25
Провадження № 2/0203/886/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2025 року Центральний районний суд міста Дніпра в складі:

головуючого судді - Казака С.Ю.

при секретарі - Кринюк М.С.

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в м.Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа служба у справах дітей Іванівської селищної ради, про позбавлення батьківських прав,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Центрального районного суду міста Дніпра перебуває вищезазначена цивільна справа.

Згідно ч.5 ст.223 ЦПК України встановлено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 ч.1 ст.257 ЦПК України також передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч.2 ст.43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними права не допускається.

Частиною 4 ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Як зазначає в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язання з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватись належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

В рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

На теперішній час державою створено інформаційне поле, де зацікавлена особа може легко знайти інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює система «Електронний суд».

Рада суддів України неодноразово, зокрема у рішенні №26 від 06.08.2022 року, закликала суди та учасників процесу використовувати більш ощадливі методи роботи, користуватись перевагами дистанційного та електронного судочинства.

У постанові від 28.06.2023 року по справі №757/48467/21 Верховний Суд вказав, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник справи бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з "презумпції обізнаності": особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

З матеріалів справи вбачається, що позивачка в якості засобів зв`язку зазначила в позовній заяві номер свого мобільного телефону, а також адресу електронної пошти, за яким остання повідомлялась про день та час слухання справи.

Згідно клопотань позивачки судом забезпечувалась можливість її участі в судовому засіданні, призначеному на 20.08.2025 року, в режимі відеоконференції.

Поряд з цим, в підготовче судове засідання, що призначалось на 20.08.2025 року, позивачки участь в розгляді справи в режимі відеоконференція не прийняла; в наступні підготовчі судові засідання, що призначались на 25.09.2025 року, 04.11.2025 року, позивачка не з`явилась, про поважність причин своєї неявки суд не повідомила, явку свого представника не забезпечила, клопотань в порядку ст.211 ЦПК України про розгляд справи за її відсутності, або участі в режимі відеоконференції, не подавала.

В зв`язку з вищенаведеним, вказану поведінку позивачки суд розцінює, як відсутність у неї зацікавленості у вирішенні спору по суті, недобросовісне користування своїми процесуальними правами.

З огляду на це, через неодноразову неявку позивачки в підготовчі судові засідання без поважних підстав, відсутність клопотань останньої про розгляд справи без її участі, позовну заяву слід залишити без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.2,12,43,44,223,257,258-261 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа служба у справах дітей Іванівської селищної ради, про позбавлення батьківських прав залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена, шляхом подачі учасниками справи апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя С.Ю.Казак