головуючий у суді І інстанції Хоменко В.С.
провадження № 22-ц/824/5705/2025
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

15 жовтня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

за участі секретаря судового засідання Лазоренко Л.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 05 листопада 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернувся з позовом, у якому просить: визнати незаконним і скасувати наказ № 713-к від 16 червня 2023 року, виданий головою правління АТ «Укрексімбанк» С.Єрмаковим про притягнення його до дисциплінарної відповідальності та стягнути з відповідача на його користь заподіяну моральну шкоду у розмірі 500 000 грн.

На обґрунтування позовних вимог, позивач вказує, що з 2005 року перебуває у трудових відносинах з АТ «Укрексімбанк», а з 01 грудня 2022 року працює на посаді начальника управління матеріально-технічного та транспортного забезпечення Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення.

Додав, що за період роботи відзначився як дисциплінований, відповідальний та організований працівник, який здійснив значний внесок в організаційну діяльність банку, до дисциплінарної відповідальності не притягався.

Однак, зауважив, що наказом № 713-к від 16 червня 2023 року, виданим головою правління АТ «Укрексімбанк» С.Єрмаковим його притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Із змісту вказаного наказу вбачається, що встановлено факт відпрацювання позивачем і частиною підпорядкованих йому працівників менше ніж 70 % робочого часу за період з 10 травня 2023 року по 21 травня 2023 року, та підтверджено використання на робочому місці мережі Інтернет за неслужбовими потребами та відвідування веб-сторінок Інтернет, які не пов`язані з виконанням його посадових обов`язків.

При цьому, в рамках проведеного управлінням координації внутрішнього контролю та нормативного комплаєнс АТ «Укрексімбанк» моніторингу, встановлено не допрацювання позивачем 30 годин 22 хвилин.

Позивач вважає, що його неправомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності, адже відповідачем не підтверджено ознак та складу дисциплінарного проступку, наказ не містить вказівок про день виявлення проступку.

Крім того, позивач зазначає, що оскаржуваний наказ не містить посилань щодо його вини, причин і умов вчинення дисциплінарного проступку, ступеня його тяжкості, розміру заподіяної шкоди та її розмір, а також не зазначено у чому полягає невиконання чи неналежне виконання ним своїх трудових обов`язків.

Позивач зауважує, що до наказу № 713-к від 16 червня 2023 року додані службові записки, однак, такий вид документа відсутній у нормативних актах і стандартах у сфері діловодства, моніторинг проведено шляхом негласного/таємного спостереження за працівниками банку, що може використовуватися виключно працівниками правоохоронних органів за рішенням суду.

Крім того, позивач вказує, що з доданого до оскаржуваного наказу детального переліку веб-сторінок у мережі Інтернет, які він відвідував, неможливо ідентифікувати його активність під час користування ресурсами Інтернету, а вказівки про дату і час їх відвідування відсутні.

При цьому, активність на деяких сторінках Інтернет-ресурсів становить декілька секунд, що свідчить про неможливість перегляду їх змісту за такий короткий проміжок часу, до того ж, інформація щодо часу відкритих сторінок у браузерах не свідчить, що працівник не виконував своїх трудових обов`язків або виконував їх з порушенням трудової дисципліни, а специфіка його роботи унеможливлює постійне перебування на робочому місці та використання працівниками банку загальнодоступних джерел інформації є необхідним для виконання ними своїх посадових обов`язків.

Також позивач вказує, що такими незаконними діями АТ «Укрексімбанк» йому завдано моральної шкоди, адже він зазнав душевних страждань, наслідком чого стало погіршення фізичного та духовного стану, та через душевні переживання в нього різко погіршився стан здоров`я, яку оцінює у розмірі 500 000 грн. На підставі вищевикладеного, позивач просить позов задовольнити.

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 05 листопада 2024 року частково задоволено позов ОСОБА_1 .

Визнано незаконним і скасовано наказ № 713-к від 16 червня 2023 року Голови правління АТ «Державний експортно-імпортний банк України» про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Стягнуто з АТ «Державний експортно-імпортний банк України» на користь ОСОБА_1 5 000 грн компенсації завданої моральної шкоди.

Відмовлено в задоволенні іншої частини позовних вимог.

Стягнуто з АТ «Державний експортно-імпортний банк України» на користь ОСОБА_1 1 123 грн сплаченого судового збору та 8 585 грн витрат на правову допомогу.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, АТ «Державний експортно-імпортний банк України» подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 05 листопада 2024 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Скаржник в апеляційній скарзі зазначає, що не погоджується з твердженням суду першої інстанції про те, що оскаржуваний наказ не містить посилання на порушення позивачем положень, встановлених Правилами внутрішнього трудового розпорядку АТ «Укрексімбанк», та не зазначені як підстава для оголошення догани позивачу в переліку.

Оскаржуване рішення не відповідає обставинам справи та свідчить про неналежну оцінку доказів судом та неповне з`ясування обставин справи, що має значення для її правильного вирішення, оскільки оскаржуваний наказ на стор.3 містить посилання на п.п.3.1.1 - 3.1.3 Правил внутрішнього трудового розпорядку АТ «Державний експортно-імпортний банк України».

Вказує, що суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні також зазначає, що в наказі від 16 червня 2023 року № 713-к відсутні посилання на конкретні доручення керівництва банку, які не були виконані позивачем.

Посилається на те, що дане твердження підтверджує факт неналежного дослідження судом всіх доказів, що призвело до неналежного з`ясування обставин справи, оскільки оскаржуваний наказ містить посилання на чіткий перелік доручень керівництва банку, що містилися зокрема у відповідних рішеннях правління банку, які не виконав або неналежно виконані позивачем. Натомість судом зазначеного не враховано, що свідчить про поверхневе дослідження ключового доказу - тексту оскаржуваного наказу, як наслідок, судом не з`ясовано в повній мірі обставини, а хибні висновки суду лягли в основу оскаржуваного судового рішення.

Апелянт звертає увагу апеляційного суду на те, що судом першої інстанції не досліджено належним чином службові записки та не надано належної правової оцінки фактам визнання позивачем використання ресурсів та майна банку у власних інтересах.

Зокрема, відповідачем встановлено, що за період моніторингу ефективності робочого часу позивача з 10 травня 2023 року по 21 травня 2023 року позивачем не допрацьовано 30 годин 22 хвилини його робочого часу, ним відвідувалися веб-сторінки у мережі Інтернет, які не пов`язані з реалізацією його посадових обов`язків та використано майно та ресурси банку в приватних інтересах, що є порушенням трудової дисципліни.

Оскільки всі зазначені дії вчинялися з робочого місця та робочого комп`ютера позивача, а також в його робочий час, то це свідчить про те, що позивач систематично (більше одного разу/одного дня) порушував трудову дисципліну, використовував майно та ресурси банку у власних інтересах та неефективно використовував свій робочий час.

Щодо твердження суду першої інстанції про відсутність в матеріалах справи звіту управління координації внутрішнього контролю та нормативного комплаєнс АТ «Укрексімбанк», вказує, що відповідачем було долучено до матеріалів справи службову записку № 0026100/23-22 від 24 травня 2023 року (Щодо результатів проведеного моніторингу ефективності використання робочого часу працівниками Банку) від Головного комплаєнс-менеджера АТ «Укрексімбанк» І.Темченко адресовану голові правління АТ «Укрексімбанк» С.Єрмакову, в якій міститься звіт про проведений моніторинг ефективності використання робочого часу.

Оскільки ні норми чинного законодавства, ні Положення про управління координації внутрішнього контролю та нормативного комплаєнс АТ «Укрексімбанк» не містить вимог щодо форми звіту управління координації внутрішнього контролю, то на думку скаржника, посилання суду на те, що вказаний звіт не може братися до уваги, оскільки не містить таких реквізитів як штампа установи, назви виду документа, підпису керівника установи або особи відповідальної за його складання, дати складання та печатки проявом надмірного формалізму.

Апелянт наголошує, що звіт, про який йдеться в службовій записці № 0026100/23-22 від 24 травня 2023 року, як і сама службова записка, створено з використанням програмного комплексу IT-Enterprise, що використовується для забезпечення документообігу в банку, тобто є електронними документами, що само по собі виключає можливість наявності реквізитів, про які зазначає суд.

На думку апелянта, судом першої інстанції безпідставно визнано недоведеним факт проведення моніторингу дій позивача та безпідставно відхилено в якості доказу відомості таблиці, що є додатком до службової записки № 0026100/23-22 від 24 травня 2023 року (що підписані ЕЦП Головним комплаєнс-менеджером АТ «Укрексімбанк» та містять всі реквізити, які є обов`язковими для електронного документу).

Апелянт зазначає, щодо висновку суду першої інстанції про недоведення факту проведення моніторингу дій позивача та виявлення дисциплінарного проступку. Посилається на те, що проступок позивача був триваючим у часі, бо неналежне виконання обов`язків мало місце протягом всього часу здійснення моніторингу до моменту виявлення та було зафіксоване в службовій записці № 0026100/23-22 від 24 травня 2023 року.

Наголошує, що факт проведення моніторингу встановлений у службовій записці, разом з тим, суд першої інстанції дійшов хибних висновків про не доведення факту проведення моніторингу дій позивача та виявлення дисциплінарного проступку.

Щодо твердження суду про неможливість ідентифікувати та визначити, що сайти які відвідував позивач віднесені до типу веб-сторінок, як такі, що призначені для відвідування користувачами за неслужбовими потребами, апелянт вказує, що матеріали справи містять копію посадової інструкції позивача і в даному документі відсутні будь-які посилання на необхідність використання Інтернет ресурсів для виконання своїх посадових обов`язків.

Перелік веб-ресурсів, які в свій робочий час використовував позивач, жодним чином не пов`язані ні з діяльністю АТ «Укрексімбанк», ні з посадовими обов`язками позивача, а якщо оцінити ці обставини з одночасною оцінкою характеру посадових обов`язків позивача, які передбачені посадовою інструкцією, то зазначений факт є очевидним.

Вказує, що суд першої інстанції залишив поза увагою те, що позивач здійснював відвідування непов`язаних з виконанням посадових обов`язків веб-ресурсів в свій робочий час та з використанням ресурсів банку (комп`ютерної техніки та мережі Інтернет), що само по собі вже є порушенням.

Окрім цього, судом першої інстанції не надано належної оцінки поведінці позивача та не проаналізував зміст службових записок наданих позивачем на вимогу голови банку щодо надання пояснень з приводу неефективності використання робочого часу, де позивач жодним чином не обґрунтовує/не пояснює на виконання яких саме посадових обов`язків він відвідував той чи інший Інтернет-ресурс та навпаки підтверджує той факт, що використання співробітниками загальнодоступних джерел інформації є об`єктивною необхідністю при виконанні ними своїх посадових обов`язків і все це свідчить про те, що майно та ресурси банку (в порушення позивачем п.п. 5.11., 5.12. Кодексу етики АТ «Укрексімбанк») використовував не у зв`язку з виконанням посадових обов`язків.

АТ «Укрексімбанк» вважає, що суд першої інстанції без наявності належних доказів, безпідставно задовольнив вимогу позивача про стягнення моральної шкоди.

Оскільки оскаржуване рішення не містить інформації, які дії відповідача завдали позивачу моральної шкоди і як вони проявилися та які докази підтверджують факт заподіяння позивачу моральних страждань та втрат немайнового характеру, обсягу страждань, їх тривалості, тяжкості вимушених змін у житті позивача.

Щодо стягнення витрат на правову допомогу, скаржник зазначає, що суд першої інстанції стягнув з відповідача 8 585 грн витрат на правову допомогу.

Посилається, що в оскаржуваному рішенні суд не зазначив складових такої суми, які витрати він визнав дійсними, реальними, необхідними до стягнення.

На думку апелянта, задоволені суми витрат на правову допомогу є завищеними, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірними у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

Також вказує, що судом першої інстанції належним чином не досліджено кількість годин витрачених адвокатом на надання правової допомоги та чи дійсно було витрачено таку кількість часу, чи доцільно з врахуванням складності справи витрачати таку кількість годин на вчинення тієї чи іншої дії, що свідчить про незаконність та необґрунтованість прийнятого рішення.

Від ОСОБА_1 надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому просить апеляційну скаргу відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні просить апеляційну скаргу відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Представник АТ «Укрексімбанк» підтримав вимоги апеляційної скарги, просив її задовольнити, а оскаржуване рішення скасувати та ухвалите нове про відмову у задоволенні позові.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення, дійшла висновку про таке.

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Частиною 1 статті 147 КЗпП України визначено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків.

Складовими дисциплінарного проступку є:

дії (бездіяльність) працівника;

порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків;

вина працівника;

наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявлення проступку. Виявлення проступку означає не лише виявлення факту (події), а й визначення працівника, що порушив трудові обов`язки, характеру порушення, шкідливих наслідків, причинного зв`язку між правопорушенням і шкідливими наслідками, вини працівника.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника (частина 3 статті 149 КЗпП України).

Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягнені працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущенного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків, тобто важливо, щоб накази роботодавця були обґрунтованими та видавалися у чіткій відповідності з чинним законодавством. Тобто, у наказі про накладання дисциплінарного стягнення - про оголошення працівникові догани обов`язково має бути зазначено, в чому саме полягає порушення, тобто вказано на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення.

При цьому, трудові обов`язки, за невиконання яких особа притягується до дисциплінарної відповідальності, повинні бути покладені на працівника законно, відповідати змісту його посадових обов`язків, бути чіткими та зрозумілими, доведеними до відома такого працівника завчасно у встановленому законодавством спосіб.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Питання встановлення обставин проступку та провини працівника, відповідно до статті 21 КЗпП, віднесено до компетенції власника підприємства, установи, організації або уповноваженого ним органу, а тому суд, відповідно до приписів статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законом або договором.

Підставою застосування догани є вчинення працівником дисциплінарного проступку. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Відтак, виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного працівником невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків.

Відповідно при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

З матеріалів справи вбачається, що наказом від 30 листопада 2022 року № 1182-к «Про переведення» позивача переведено на посаду начальника управління матеріально-технічного та транспортного забезпечення Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення АТ «Укрексімбанк» (а.с. 53-53 т. 1).

Наказом Голови правління АТ «Укрексімбанк» Єрмакова С. від 16 червня 2023 року № 713-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» позивачу оголошено догану (а.с. 61-63 т. 1).

В оспорюваному наказі вказано, що відповідно до інформації, викладеної в службовій записці директора Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення Пашковського В.А. від 12 червня 2023 року № 0025100/23-478, встановлено факт відпрацювання начальником управління матеріально-технічного та транспортного забезпечення Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення ОСОБА_1 (далі - працівник) та частиною підпорядкованих йому працівників менше 70 % робочого часу за період з 10 травня 2023 року по 21 травня 2023 року та підтверджено використання на робочому місці мережі Інтернет за неслужбовими потребами.

У рамках проведеного Управлінням координації внутрішнього контролю та нормативного комплаєнс моніторингу ефективності використання робочого часу працівниками Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення за вищезазначений період встановлено, що працівником не допрацьовано 30 годин 22 хвилини та відвідані веб-сторінки у мережі Інтернет, які не пов`язані з реалізацією його посадових обов`язків (додається до цього наказу).

В оспорюваному наказі вказано, що обираючи такий захід дисциплінарного стягнення як догана, банком було проаналізовано попередню роботу працівника. Починаючи з 2021 року і до теперішнього часу працівником неодноразово не виконувалися/неналежно виконувалися посадові обов`язки, визначені його Посадовою інструкцією, зокрема не був забезпечений постійний контроль за виконанням рішень Правління банку з питань, що стосуються діяльності Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення (рішення Правління банку від 21 липня 2021 року (протокол №55 (в частині не вжиття заходів для приведення підвального приміщення та приміщень 1-го поверху нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до вимог, встановлених чинним законодавством України та нормативними документами банку для розміщення архіву); рішення Правління банку від 15 червня 2022 року (протокол №85 (в частині несвоєчасного оснащення (облаштування) зони вітальні для ЗМІ); рішення Правління банку від 29 червня 2022 року (протокол №90 (в частині належного виконання Дорожньої карти, а саме: належного здійснення контролю на відповідність проекту державним будівельним нормам та вимогам банківських приміщень).

Перебуваючи на посаді директора Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення працівником було порушено вимоги нормативних документів банку, а саме, Кодексу етики, Антикорупційної програми АТ «Укрексімбанк», затвердженої наказом банку від 15 липня 2015 року №270, Інструкції з діловодства АТ «Укрексімбанк», затвердженої рішенням Правління банку від 22 грудня 2021 року (протокол №100), Порядку обліку, зберігання і використання носіїв електронної інформації з обмеженим доступом у системі АТ «Укрексімбанк», затвердженого наказом банку від 04 березня 2020 року №524, що підтверджується Звітом третьої палати Комісії з етики АТ «Укрексімбанк» від 25 липня 2022 року.

Враховуючи приписи статті 147 КЗпП України, згідно з якими роботодавець може, а не зобов`язаний застосувати до працівника заходи стягнення, банком за підсумками аналізу попередньої роботи працівника, було досягнуто згоди щодо його переведення з посади директора Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення на посаду начальника управління матеріально-технічного та транспортного забезпечення Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення із збереженням посадового окладу.

Беручи до уваги те, що банк є об`єктом критичної інфраструктури, стале функціонування якого забезпечує стабільність банківської системи на період дії воєнного стану, має суттєве значення для економіки та безпеки держави, функціонування суспільства, що в свою чергу забезпечуються наполегливою та сумлінною працею інших працівників банку, а також те, що працівник продовжує систематично не виконувати належним чином свої посадові обов`язки, визначені Посадовою інструкцією та протягом значного часу (з 10 травня 2023 по 21 травня 2023 року) використовував майно та ресурси банку (комп`ютерне обладнання, доступ до мережі Інтернет) в приватних інтересах, недотримується нормативних документів банку, норм етики і правил поведінки працівників, що визначені Кодексом поведінки (етики) АТ «Укрексімбанк», систематично не забезпечує виконання доручень керівництва банку, та Правил внутрішнього трудового розпорядку АТ «Державний експортно-імпортний банк України», враховуючи приписи статті 139 КЗпП України щодо сумлінної праці, своєчасного і точного виконання розпоряджень власника, додержання трудової і технологічної дисципліни, на підставі викладеного та керуючись статтями 147 - 149 КЗпП України та п.п. 4.1.1 - 4.1.3, 4.1.11 п.4.1 Посадової інструкції, п. 2.2, 5.11 та 5.12 Кодексу етики, п.п.3.1.1 - 3.1.3 Правил внутрішнього трудового розпорядку акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» наказано оголосити догану позивачу.

Підставами для прийняття оспорюваного наказу вказані:

деталізований перелік веб-сторінок у мережі Інтернет, які відвідував ОСОБА_1 ,

службові записки,

Кодекс поведінки (етики) АТ «Укрексімбанк», затверджений рішенням Наглядової ради АТ «Укрексімбанк» від 02 грудня 2022 року,

Посадова інструкція начальника управління матеріально-технічного та транспортного забезпечення Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення ОСОБА_1 , затверджена директором Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення 01 грудня 2022 року,

лист Первинної профспілкової організації ПАТ «Державний експортно-імпортний банк України» (а.с. 61-63 т. 1).

Дослідивши оскаржуваний наказ на предмет наявності складових дисциплінарного проступку за який позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, апеляційний суд встановив, що роботодавець пов`язував застосування дисциплінарної відповідальності до позивача за те, що

працівник продовжує систематично не виконувати належним чином свої посадові обов`язки, визначені Посадовою інструкцією (п.п. 4.1.1 - 4.1.3, 4.1.11 п.4.1),

та протягом значного часу (з 10 травня 2023 по 21 травня 2023 року) використовував майно та ресурси банку (комп`ютерне обладнання, доступ до мережі Інтернет) в приватних інтересах,

недотримується нормативних документів банку, норм етики і правил поведінки працівників, що визначені Кодексом поведінки (етики) АТ «Укрексімбанк» (п. 2.2, 5.11 та 5.12),

систематично не забезпечує виконання доручень керівництва банку, та Правил внутрішнього трудового розпорядку АТ «Державний експортно-імпортний банк України» (п.п.3.1.1 - 3.1.3).

Зі змісту Посадової інструкції начальника управління матеріально-технічного та транспортного забезпечення Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення, встановлено, що відповідно до п. 4.1. п.п. 4.1.1., 4.1.2., 4.1.3., 4.1.11. (розділ 4 «Відповідальність») начальник управління несе встановлену цією Посадовою інструкцією відповідальність за:

невиконання або неналежне виконання покладених на нього цією інструкцією обов`язків (п.п.4.1.1.);

недотримання вимог чинного законодавства України та нормативних документів банку (п.п.4.1.2.);

невиконання наказів, розпоряджень та доручення керівництва банку (п.п.4.1.3.);

недотримання норм етики і правил поведінки працівників, що визначені Кодексом поведінки (етики) АТ «Укрексімбанк» (п.п.4.1.11.);

У разі невиконання своїх обов`язків працівник може бути притягнутий до дисциплінарної та/або матеріальної відповідальності в порядку, визначеному чинним законодавством України (п. 4.2. цієї ж Посадової інструкції) (а.с. 50-52,52 т. 1).

п. 4.1. п.п. 4.1.1., 4.1.2., 4.1.3., 4.1.11., п. 4.2. знаходяться у розділі 4 «Відповідальність» Посадової інструкції.

Дослідивши Посадову інструкцію в сукупності з оскаржуваним наказом та іншими доказами, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскаржуваний наказ, не містить посилання

в чому конкретно проявилося порушення позивачем покладених на нього цією інструкцією обов`язків і яких (Завдання та обов`язки позивача визначені у розділі 2 «Завдання та обов`язки», однак в оскаржуваному наказі відсутні вказівка які саме посадові обов`язки не виконував позивач);

в чому конкретно полягає недотримання вимог чинного законодавства України та нормативних документів банку і яких конкретно;

Пунктом 1.2. Правил внутрішнього трудового розпорядку АТ «Укрексімбанк» визначено, що їх метою є забезпечення організації належних безпечних умов праці, підвищення її продуктивності, раціонального використання робочого часу, зміцнення трудової дисципліни (а.с. 168-171,171 т. 1).

Відповідно до п. 3.1.1.-3.1.3 (розділ 3 «Основні обов`язки працівників») Правил внутрішнього трудового розпорядку АТ «Укрексімбанк» працівники зобов`язані працювати чесно, сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, дотримуватися дисципліни праці - основи порядку в роботі банку, використовувати весь робочий час для продуктивної праці, утримуватись від дій, що заважають іншим працівникам виконувати свої посадові обов`язки (п.3.1.1.).

Підвищувати продуктивність праці, своєчасно ретельно виконувати роботу згідно з завданням і дорученнями керівництва (п.3.1.2.).

Покращувати якість роботи, дотримуватися виконавчої дисципліни, підвищувати свою кваліфікацію (п. 3.1.3.).

Дослідивши Правила внутрішнього трудового розпорядку в сукупності з оскаржуваним наказом та іншими доказами, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскаржуваний наказ, не містить посилання в чому конкретно проявилося порушення позивачем Правил внутрішнього трудового розпорядку АТ «Державний експортно-імпортний банк України».

Також, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що в оскаржуваному наказі відсутні посилання на конкретні накази, розпорядження та доручення керівництва банку, які не були виконані позивачем.

Апеляційний суд відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що оскаржуваний наказ містить посилання на чіткий перелік доручень керівництва банку, що містилися зокрема у відповідних рішеннях правління банку, які не виконав або неналежно виконані позивачем з огляду на таке.

Так, дійсно у оскаржуваному наказі вказано, що обираючи такий захід дисциплінарного стягнення як догана, банком було проаналізовано попередню роботу працівника та встановлено, що починаючи з 2021 року і до теперішнього часу працівником неодноразово не виконувалися/неналежно виконувалися посадові обов`язки, визначені його Посадовою інструкцією, наведений чіткий перелік доручень керівництва банку.

Разом з тим, роботодавцем/банком за підсумками аналізу попередньої роботи працівника прийнято рішення не застосовувати дисциплінарне стягнення та було досягнуто згоди щодо переведення позивача з посади директора Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення на посаду начальника управління матеріально-технічного та транспортного забезпечення Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення із збереженням посадового окладу на підставі наказу від 30 листопада 2022 року № 1182-к «Про переведення».

Застосовуючи до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани роботодавець пов`язував застосування дисциплінарної відповідальності з вчиненням дисциплінарного проступку за інший період, а саме: з 10 травня 2023 по 21 травня 2023 року, тобто після 30 листопада 2022 року.

Кодекс поведінки (етики) затверджений рішенням Наглядової ради АТ «Укрексімбанк» від 02 грудня 2022 року (протокол № 49).

Відповідно до п.п. 5.11., 5.12. Кодексу поведінки (етики) (підрозділ «Використання майна банку» розділу 5. «Внутрішня організація діяльності керівників та працівників банку») обладнання та ресурси банку, включаючи апаратні, програмні інформаційні ресурси, якими банк володіє, орендує або використовує для забезпечення свого функціонування (комп`ютерне обладнання, включаючи принтери, модеми, операційні системи, прикладні програми, доступ до мереж Internet, простір на мережевих дисках, сервери тощо) надаються керівникам і працівникам банку виключно для забезпечення виконання ними посадових обов`язків. Банк залишає за собою право здійснювати моніторинг, реєструвати та контролювати інформацію й ресурси, що використовуються керівниками та працівниками банку. Керівники та працівники банку з метою забезпечення нормальної роботи та збереження майна і ресурсів банку під час виконання своїх посадових обов`язків зобов`язані, зокрема, використовувати майно та ресурси банку виключно для виконання своїх посадових обов`язків, не використовувати в приватних інтересах (а.с. 38-49 т. 1).

Отже, застосовуючи до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани роботодавець пов`язував застосування дисциплінарної відповідальності з вчиненням дисциплінарного проступку, а саме: порушення позивачем використання робочого часу за неслужбовими потребами, тобто невиконання (недобросовісне, несумлінні) саме посадових обов`язків з 10 травня 2023 по 21 травня 2023 року.

Як вбачається з Положення про управління координації внутрішнього контролю та нормативного комплаєнс АТ «Укрексімбанк», затвердженого рішенням Наглядової ради АТ «Укрексімбанк» від 21 квітня 2023 року (протокол № 13) у відповідача діє Управління координації внутрішнього контролю та нормативного комплаєнс, завданням якого є, в тому числі, забезпечення (за дорученням Головного комплаєнс-менеджера банку) моніторингу ефективності використання робочого часу працівниками банку та підготовки звітів за результатами проведення моніторингу (п. 2.1.16.) (т. 3, а.с. 2-5,5 зворот).

Згідно з актом приймання-передачі Програмної продукції за договором № 228-03/1/130922 від 13 вересня 2022 року, АТ «Укрексімбанк» прийняло від ТОВ «ЕСКА-СОФТ» Програмну продукцію «Teramind» з невиключною ліцензією (а.с. 207 т. 3).

Пунктом 3.3. розділу 3 «Складання та оформлення службових документів» Інструкції з діловодства АТ «Укрексімбанк», затвердженою рішенням правління АТ «Укрексімбанк» від 22 грудня 2021 року, визначено, що доповідна (службова) записка - це службовий документ, адресований керівнику банку/самостійного структурного/структурного підрозділу у складі самостійного структурного/відокремленого підрозділу банку, в якому викладається інформація про ситуацію, що склалася про наявні факти, певні питання та проблеми, про виконану роботу та висновки стосовно порушеного питання (п.п. 3.3.1.).

Як вбачається з наявних в матеріалах справи службових записок від 12 червня 2023 року № 0025100/23-487, від 25 травня 2023 року № 0025100/23-428, від 02 червня 2023 року № 0025100/23-458, від 25 травня 2023 року № 0000100/23-83, від 24 травня 2023 року № 0026100/23-22, які вказані як підстава для прийняття оскаржуваного наказу, за результатами проведеного моніторингу встановлено, що факт відпрацювання начальником управління матеріально-технічного та транспортного забезпечення Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення ОСОБА_1 та частиною підпорядкованих йому працівників менше 70 % робочого часу за період з 10 травня 2023 року по 21 травня 2023 року.

Дослідивши зміст службових записок в сукупності з оскаржуваним наказом та іншими доказами, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскаржуваний наказ не містить конкретних фактів систематичного нецільового використання у власних приватних інтересах позивачем мережі Інтернет, зокрема відвідування сайтів, що не стосуються банківської діяльності .

При цьому, відповідні звіти Управління координації внутрішнього контролю та нормативного комплаєнс АТ «Укрексімбанк» за результатами проведення моніторингу, необхідність складення яких передбачена Положенням про управління координації внутрішнього контролю та нормативного комплаєнс АТ «Укрексімбанк», затвердженого рішенням Наглядової ради АТ «Укрексімбанк» від 21 квітня 2023 року (протокол № 13), в матеріалах справи відсутні, що на думку апеляційного суду перешкодило суду першої інстанції перевірити факти щодо неефективності використання позивачем і підпорядкованими йому працівниками робочого часу, а також перевірити їх відсоткове співвідношення із нормами тривалості робочого часу.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відомості у формі таблиці щодо недопрацьованого часу позивача 30 годин 22 хвилин 24 секунди (а.с. 147 т. 3), не можна вважати відповідним звітом, з огляду на те, що вказаний документ не містить обов`язкових реквізитів: штампа установи, назви виду документа, підпису керівника установи або особи відповідальної за його складання, дати складання та печатки.

Отже, з цих підстав, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про недоведеність факту проведення моніторингу дій позивача та виявлення дисциплінарного проступку, а саме щодо факту відпрацювання начальником управління матеріально-технічного та транспортного забезпечення Департаменту розвитку інфраструктури та господарського забезпечення ОСОБА_1 та частиною підпорядкованих йому працівників менше 70 % робочого часу за період з 10 травня 2023 року по 21 травня 2023 року.

Щодо наданого відповідачем на підтвердження фактів систематичного нецільового використання у власних приватних інтересах позивачем ресурсів, деталізованого переліку веб-сторінок у мережі Інтернет «Teramind Web-Страницы и приложения (2023-05-10 - 2023-05-21)», в якому відображена інформація про назви Інтернет ресурсів, дату фіксації події, прізвище та ім`я користувача, а також інформацію про тривалість (результати) дослідження активності користувача (а.с. 41-188 т. 2), то суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що надані відповідачем документи не містять інформації про те, що вони виготовлені за допомогою програмного забезпечення, яке використовується відповідачем для моніторингу дій користувачів (працівників АТ «Укрексімбанк»), оскільки відповідного наказу про використання відповідачем програмного забезпечення, отриманого згідно з актом приймання-передачі Програмної продукції за договором № 228-03/1/130922 від 13 вересня 2022 року від ТОВ «ЕСКА-СОФТ», а саме Програмної продукції «Teramind» з невиключною ліцензією, не надано. Також, відповідачем не надано доказів щодо можливостей та функцій програмного забезпечення, які надали б суду можливість зробити висновок про те, що виготовлення деталізованого переліку веб-сторінок із результатами дослідження активності користувача (позивача), є можливим саме за допомогою вказаного програмного забезпечення.

Отже, апеляційний суд відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції безпідставно визнано недоведеним факт проведення моніторингу дій позивача та безпідставно відхилено в якості доказу відомості таблиці, оскільки у разі неможливість ідентифікувати джерело походження доказів, суд першої інстанції правильно не взяв до уваги інформацію, яку вони містять.

Згідно з інформацією про результати дослідження активності позивача, загальний час активності останнього на деяких Інтернет ресурсах становить декілька секунд, що свідчить про неможливість перегляду змісту відповідного Інтернет сайту за такий короткий проміжок часу.

Дослідивши Посадову інструкцію в сукупності з оскаржуваним наказом та іншими доказами, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, роботодавцем не надано доказів існування відповідних правил використання ресурсів мережі Інтернет працівниками АТ «Укрексімбанк», а саме: правил, де типи веб-сторінок (Інтернет ресурсів) за їх особливостями визначені як пов`язані з реалізацією посадових обов`язків та призначені для відвідування працівниками банку чи ініційовані програмним забезпеченням, або типи веб-сторінок (Інтернет ресурсів) визначені як не пов`язані з реалізацією посадових обов`язків та заборонені до використання.

Отже, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що незважаючи на обов`язок доведення відповідачем правомірності накладення на позивача дисциплінарного стягнення, під час розгляду справи, відповідачем не надано доказів того, що детальний перелік веб-сторінок у мережі Інтернет, які відвідував позивач, відноситься до тієї категорії Інтернет-ресурсів, мова про які йде в п.п. 5.11., 5.12. підрозділу «Використання майна Банку» розділу 5. «Внутрішня організація діяльності керівників та працівників Банку» Кодексу поведінки (етики), затвердженого рішенням Наглядової ради АТ «Укрексімбанк» від 02 грудня 2022 року (протокол № 49).

Враховуючи положення статті 81 ЦПК України та особливості вимог трудового законодавства у справах, у яких оспорюється незаконність притягнення до дисциплінарної відповідальності, саме відповідач повинен довести, що таке притягнення відбулося без порушення законодавства про працю (правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі №273/212/16-ц).

Таким чином, апеляційний суд встановив, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що відповідачем не доведено законності накладення на позивача дисциплінарного стягнення, оскаржуваний наказ прийнято з порушенням вимог трудового законодавства України, у зв`язку з чим, наявні підстави для визнання його незаконним і скасування.

Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав; моральна шкода полягає: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи; розмір грошового відшкодування визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань та інших обставин, які мають істотне значення з врахуванням вимог розумності і справедливості; моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню і непов`язана з розміром цього відшкодування; моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, одноразово.

Відповідно до частини 1 статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відшкодування роботодавцем моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав, призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя (частина 1 статті 237-1 КЗпП України).

Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала моральну шкоду та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральну шкоду. У разі встановлення конкретної особи, яка завдала моральної шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини. Завдання моральної шкоди - явище завжди негативне. Проте з цього не слідує, що будь-яка завдана моральна шкода породжує зобов`язання з її відшкодування. Покладення обов`язку відшкодувати завдану моральну шкоду може мати місце лише за умови, коли шкода була викликана протиправною поведінкою відповідальної за неї особи (правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 25 травня 2022 року у справі № 487/6970/20).

Надавши правову оцінку наявним у матеріалах справи доказам у їх сукупності, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для визнання того, що діями відповідача позивачу завдано моральну шкоду внаслідок незаконного притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд першої інстанції обґрунтовано визначив моральну шкоду у розмірі 5 000 грн.

Перевіривши доводи апеляційної скарги стосовно того, що суми витрат на правову допомогу є завищеними, зважаючи на складність справи, апеляційний суд відхиляє їх у зв`язку з безпідставністю, оскільки позивачем в обґрунтування вимоги про стягнення з відповідача понесених ним витрат на професійну правничу допомогу надано необхідні документи, а відповідачем не вказано в чому полягає невідповідність витрат на професійну правничу допомогу критеріям реальності та розумності, визначеного стороною позивача розміру, а також не обґрунтовано в чому саме ці витрати не є співмірними.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції викладені в оскаржуваному рішення ґрунтуються на вимогах закону та відповідають обставинам справи.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія апеляційного суду вважає, що оскаржуване рішення ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому правові підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» залишити без задоволення.

Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 05 листопада 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Дата складення повного судового рішення 10 листопада 2025 року.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська