Справа № 642/2486/25
Провадження № 2-п/642/35/25
УХВАЛА

Іменем України

07 листопада 2025 року Холодногірський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого - судді Грінчук О.П.,

за участю секретаря Панової М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Суркова В.М., про перегляд заочного рішення суду,

в с т а н о в и в:

До суду звернувся відповідач ОСОБА_1 в особі представника адвоката Суркова В.М., із заявою про перегляд заочного рішення суду №642/2486/25 від 05.06.2025 за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В обгрунтування заяви зазначив, що про розгляд справи відповідачу не було відомо, оскільки він, у зв`язку із воєнним станом, перебуває за кордоном, а про існування судового рішення дізнався 04.07.2025 із сайту судова влада. Крім того, щодо незгоди з позовними вимогами вказав, що судом не надано оцінки впливу воєнного стану на можливість відповідача виконувати кредитні зобов`язання, що є форс-мажорними обставинами. Також на період воєнного стану заборонено стягувати неустойку (штрафи і пеню), однак суд, імовірно, стягнув суму боргу з урахуванням штрафних санкцій.

В судове засідання відповідач та його представник повторно не з`явились, про дату і час судового засідання повідомлялись своєчасно і належним чином, про причини неявки суду невідомо.

Представник відповідача в судове засідання також не з`явився, про дату і час судового засідання повідомлений своєчасно і належним чином, про причини неявки суд не повідомив. 17.07.2025 представником відповідача подано заперечення проти заяви представника відповідача про перегляд заочного рішення суду.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Враховуючи неодноразові неявки відповідача, його представника, строки розгляду заяви, суд вважає можливим провести судове засідання у відсутність сторін.

На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання звукозаписувальними пристроями не здійснюється.

Вивчивши заяву та матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції ст.288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Як наголосив Верховний Суд України у Листі віл 01.05.2007 року про «Практику ухвалення та перегляду сулами заочних рішень у цивільних справах» суд до постановлення ухвали про заочний розгляд справи обов`язково повинен перевірити факт повідомлення відповідача належним чином про час і місце судового засідання. Повідомлення сторін про час і місце розгляду справи повинно проводитися відповідно до вимог статей 74 - 76 ЦПК (в новій редакції - ст.128-130 ЦПК України). При цьому в матеріалах справи повинні бути належні докази такого повідомлення. Якщо відповідні докази відсутні, то відповідач не може вважатися повідомленим належним чином, і підстав для заочного розгляду справи не існує.

Висновками ВС у постанові №990/270/23 від 01.02.2024 в п. 28 визначено, що поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Так, ухвалою Холодногірського районного суду м. Харкова від 12.05.2025 відкрито провадження у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідачу встановлено 15 строк з дня вручення даної ухвали, для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвала суду від 12.05.2025 разом з копією позову з додатками повернулась до суду за закінченням терміну зберігання.

Представник відповідача, в свою чергу, послався на те, що відповідач проживає за кордоном, у зв`язку із воєнним станом, однак, жодного документу на підтвердження вказаному до суду не надав.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути єдиною підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Так, представник відповідача посилається на те, що невиконання відповідачем кредитних зобов`язань може бути пов`язано із воєнним станом як форс-мажорними обставинами. Також вказав, що сума заборгованості, яку просив стягнути позивач та яку задовольнив суд, імовірно може включати штрафні санкції, стягнення яких на період воєнного стану заборонено.

Частиною 7 ст. 285 ЦПК України передбачено, що до заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

Щодо викладеного суд зазначає, що представником відповідача не зазначено жодного конкретного аргументу, який би мав значення для іншого вирішення справи. Підстави, на які він посилається в заяві, носять не конкретний та імовірний характер, про що і зазначає сам представник відповідача, а також його заперечення не містять жодних реальних та дійсних доказів щодо суті позовних вимог, які б вплинули на результати розгляду справи судом. Позовна заява та розрахунок заборгованості, в свою чергу, не містять посилання на те, що до складу суми заборгованості позивач також включив неустойку.

Скасування заочного рішення можливе за умови одночасної наявності обставин, зазначених в ст. 288 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 14, 44, 260, 287, 288 ЦПК України, суд

постановив:

В задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Суркова В.М., про перегляд заочного рішення суду - відмовити.

Відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий