УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01.10.2025 року Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпра

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпра Авраменко А.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державного підприємства «Дніпропетровський державний проектний інститут житлового та цивільного будівництва «Дніпроцивільпроект» про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, грошової компенсації за невикористані дні відпустки та середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку,

ВСТАНОВИВ:

До Амур-Нижньодніпровського суду міста Дніпра надійшла вищезазначена позовна заява про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, грошової компенсації за невикористані дні відпустки та середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, вважаю за необхідне залишити її без руху, оскільки позов поданий з порушенням норм ст.ст.175, 177 ЦПК України, які встановлюють вимоги щодо змісту та форми позовної заяви, сплати судового збору, додання до позову певних документів тощо. Зокрема, позивачем допущено наступні порушення вимог цивільного процесуального закону при зверненні до суду із позовом:

?в порушення вимог ст.177 ч.4 ЦПК України позивачем не долучено до позову документу, що підтверджує сплату судового збору у визначеному станом на 01 січня 2025 року розмірі. Відтак, необхідно сплатити судовий збір за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, відповідно до ст.4 ч.2 п.1 пп.1 Закону України «Про судовий збір» та ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік»: судовий збір має складати 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1 211,20 гривень. При цьому суд зауважує, що положення ст.5 ч.1. п.1 Закону України «Про судовий збір» не розповсюджуються на вищевказані вимоги, оскільки виплата середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не є складовою заробітної плати. Відповідна позиція викладена у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №711/4010/13 та у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №910/4518/16;

?в порушення вимог ст.177 ч.4 ЦПК України до позову не долучено доказів щодо часткового погашення відповідачем у справі сум заборгованості перед позивачем;

?в порушення вимог ст.175 ч.3 п.п.6-10 ЦПК України у позовній заяві не вказані відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювались.

За таких обставин, відповідно до ст.185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення вищезазначених недоліків шляхом подання до суду уточненої позовної заяви, належного документу про сплату судового збору та доказів на підтверджень власних тверджень позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 258, 261, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Дніпропетровський державний проектний інститут житлового та цивільного будівництва «Дніпроцивільпроект» про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, грошової компенсації за невикористані дні відпустки та середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку, залишити без руху та запропонувати позивачу у десятиденний строк з дня вручення даної ухвали усунути вказані вище недоліки позовної заяви.

В разі виконання позивачем ухвали судді у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У випадках невиконання ухвали судді у зазначений строк, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили у відповідності до ст.261 ЦПК України з моменту її підписання суддею. Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А.М. Авраменко