Справа № 954/302/24
Номер провадження 2-о/954/42/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2025 рокус-ще Нововоронцовка

Нововоронцовський районний суд Херсонської області в складі: головуючого судді Гончаренка О.В., за участю секретаря судового засідання Посохіної О.Ю. розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Нововоронцовський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бериславському районі Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про встановлення факту родинних відносин, -

встановив:

До суду звернулася ОСОБА_1 із заявою про встановлення факту родинних відносин, в якій просила встановити факт родинних відносин, а саме факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як між племінницею та дядьком. В обґрунтування заяви посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , чоловік її рідної тітки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , дівоче прізвище якої ОСОБА_4 . Він спільно з нею був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Місцевою лікарнею м. Нова Каховка видано медичне свідоцтво про його смерть за місцем проживання від 21.12.2023 року. Для встановлення родинного зв`язку позивач позбавлена можливості збирати та додавати додаткові докази з урахуванням обставин, за яких на території України має місце військова агресія Російської Федерації із 24 лютого 2022 року, а в умовах військового стану, та застосувати додаткові такі джерела доказування як показання свідків, запити до державних органів реєстрації, БТІ, архівних установ, інших інституцій для одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, окрім доказів, до яких є доступ. Для вступу у спадок позивачу необхідно надати нотаріусу свідоцтво про смерть родича, однак через перебування в тимчасово окупованій території особисте звернення до органу реєстрації актів цивільного стану для реєстрації факту смерті і у видачі відповідного свідоцтва тимчасово неможливе.

Заявник у судове засідання не з`явилася, заяву підтримала, просить задовольнити, розглянути справу у її відсутність.

Представник заінтересованої особи у судове засідання не прибула, про час, дату та місце розгляду справи була належним чином повідомлена, подала заяву про розгляд справи у її відсутність.

Суд, вивчивши матеріали справи, дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року з наступними змінами і доповненнями «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

З матеріалів заяви вбачається, що рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці від 03.06.2024 року у справі № 727/5516/24 заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Чернівецькій області Управління державної реєстрації Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту смерті на тимчасово окупованій території України задоволено. Встановлено факт смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, адреса місця реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 , за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , причина смерті хронічна недостатність кровообігу, дифузний кардіосклероз, ішемічна хвороба серця.

Під час судового розгляду Шевченківським районним судом м. Чернівці встановлено, що ОСОБА_2 є чоловіком рідної тітки заявниці ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , дівоче прізвище якої ОСОБА_4 , що підтверджується такими документами та доказами, як: - свідоцтвом про народження заявниці ОСОБА_1 , Серії НОМЕР_1 , актовий запис №55 - із зазначенням імені її батька ОСОБА_5 ; - копією паспорта батька заявниці - ОСОБА_5 , який є рідним братом ОСОБА_6 ; - свідоцтво про смерть ОСОБА_2 від 20.12.2023 р.; фотографіями спільного пам`ятника ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (а.с.6), відомостей на пам`ятнику про тещу покійного, ОСОБА_9 (а.с.8, 14-15), а також фотографією спільної ділянки на кладовищі: теща покійного - ОСОБА_9 , її донька та його дружина - ОСОБА_10 та сам ОСОБА_11 .

Тобто, свідоцтвом про народження та паспортом заявниці підтверджено, що її батько ОСОБА_5 1933 р.н. рідний брат ОСОБА_6 , вказаний в архівних відомостях, також як дитина ОСОБА_12 .

Згідно архівної довідки Державного архіву Херсонської області батьки рідної тітки заявниці та її батька ОСОБА_13 та ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_4 , які узяли шлюб 13.05.1913р. у місцевій церкві села Британи Каховської волості Дніпровського повіту Таврійської губернії. Також зазначено: «У документах архівного фонду Підвідділ записів актів громадянського стану (ЗАГС) виконавчого комітету Каховської районної ради робітничих, селянських і червоноармійських депутатів Одеської області у книзі ЗАГС Британської сільської ради за 1933 рік є актовий запис № 40 від 04 листопада 1933 року про народження ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5 . Батьки: ОСОБА_13 , 42 років, українець, будівельник у радгоспі Городній Велетень Херсонського району; ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , українка, домогосподарка. Місце постійного проживання батьків: село Британи Британської сільської ради Каховського району Одеської області. У матері перед цією дитиною дітей народилось дев`ять, з них живі на 1933 рік четверо».

Крім того, заявницею через електронний суд долучено до електронних матеріалів справи відео-огляд та фотографії погребіння від 20.12.2023 року, які відповідно містять відомості про те, що ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 12.08.2015) - поховані поруч, про що встановлений спільний пам`ятник, який у свою чергу розміщено на одній ділянці поруч з могилою матері ОСОБА_6 та батька заявниці ОСОБА_9 , тобто її бабусі та тещі ОСОБА_2 відповідно.

Згідно Енциклопедії сучасної України поняття близькі родичи - це люди, які перебувають у спорідненні між собою. Споріднення є зв`язком між людьми, заснованим на походженні однієї людини від іншої (пряме споріднення), або різних осіб від спільного предка, а також на шлюбних сімейних відносинах. Споріднення буває: кревне (родове) -за єдиним родоначальником; свійство (сватівство) - за шлюбним союзом; духовне (хресне, кумівство) за сприйняттям від купелі; за чоловічим і жіночим коліном (по батьку чи матері). Виділяють також висхідне, спадне й бічне, законне й незаконне споріднення. Кревне споріднення визначають лінії та ступені: кожне коліно (покоління) складає ступінь зв`язку однієї особи з іншою народженням, а ланцюг ступенів - лінію. Споріднення у праві зв`язок між людьми, за якого закон передбачає певні права та обов`язки. Законодавство України до близьких родичів уналежнює кревних, а також родичів за шлюбним союзом, інколи виділяє свояків як окрему групу родичів.

Родинна лінія може бути прямою чи боковою та поділяється на висхідну та низхідну. При прямій лінії родинність ґрунтується на походженні однієї особи від другої. За бокової лінії родинність ґрунтується на походженні осіб від спільного пращура. Розрізняють також повнорідну родинність - наприклад, походження рідних братів, сестер від спільних батька, матері; і неповнорідну родинність - походження рідних братів (сестер) від різних батька чи матері. Неповнорідна родинність також буває єдинокровною, тобто коли неповнорідні брати та сестри походять від одного батька; єдиноутробною - походження неповнорідних братів та сестер від спільної матері.

Свояцтво - це відносини між родичем одного з подружжя і другим з подружжя, а також між родичами кожного з подружжя. Свояцтво поділяється на дві категорії: до першої належать відносини, що складаються між чоловіком (зятем) і тещею, дружиною і свекрухою, між вітчимом і пасинком (мачухою і падчеркою) та ін.; до другої - відносини, що складаються між братом жінки і братом чоловіка, матір`ю дружини і матір`ю чоловіка та ін. Тобто свояцтво не ґрунтується ані на походженні, ані на кровному спорідненні.

Підставою для виникнення відносин свояцтва є укладення шлюбу. Підставою для їх припинення - розірвання шлюбу. Виняток з цього правила - продовження відносин свояцтва після смерті одного з подружжя або розірвання шлюбу, в якому залишилась дитина (діти). Такий висновок випливає з норм ст. 141 СК, відповідно до якого «розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини», а також ст. 268, відповідно до якої мачуха та вітчим зобов`язані утримувати малолітніх неповнолітніх падчерку, пасинка, які з ними проживають, якщо вони в змозі надавати матеріальну допомогу. Відповідно лише ці два випадки породжують юридичні наслідки в сімейному законодавстві. В усіх інших випадках свояцтво не підпадає під дію сімейно-правових норм.

Для родства (кровного споріднення) характерним є також поняття ступеня родства, яке визначає близькість кровного споріднення. Тобто ступінь кровного споріднення - це кількість народжень, що пов`язують між собою двох осіб, які перебувають у родинних зв`язках. При цьому народження нащадка не враховується. Мати і дочка знаходяться у першому ступені родства, бабуся і онук - у другому. Рідні брати і сестри - у другому, бо для виникнення між ними родинних зв`язків необхідно два народження - брата і сестри. Близькими родичами є родичі по прямій лінії кровного споріднення, а також рідні брати і сестри по боковій лінії родства.

Також відповідно до ст. ст. 1261-1265 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Племінник (племінниця) це син (донька) брата або сестри. Племінники є спадкоємцями п`ятої черги за законом або можуть успадкувати за правом представлення, якщо їхні батьки (брати чи сестри спадкодавця) померли раніше.

Заявниця є племінницею дружини ОСОБА_2 ОСОБА_14 , яка є сестрою батька ОСОБА_1 ОСОБА_5 .

Вона не є племінницею ОСОБА_2 , оскільки між ними відсутнє кровне (родове) споріднення, між ними існують відносини свояцтва.

Отже, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин необхідно відмовити.

Керуючись ст. 4, 5, 10-13, 18, 76-81, 83, 258, 259, 264, 265, 273, 293, 315, 352, 354 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа Нововоронцовський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бериславському районі Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про встановлення факту родинних відносин відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяО.В. Гончаренко