У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

і відкриття провадження

03 листопада 2025 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Хацько Н.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна із чужого незаконного володіння,

встановила:

Позивача ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сорокіна І.В, на підставі ордеру АІ№2030153 від 20.10.2025р. звернулися до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про витребування майна із чужого незаконного володіння.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим по справі визначено суддю Хацько Н.О.

Згідно відповіді з Єдиного Державного демографічного реєстру №1964208 від 03.11.2025 відповідач ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Спір у справі виник між позивачем ОСОБА_1 який зареєстрований за адресою:, АДРЕСА_2 і відповідачем ОСОБА_2 яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовна заява подана:

- з додержанням вимог статей 175, 177 ЦПК України;

- згідно правил ст. 19 ЦПК України (предметна юрисдикція) та ст. 30 ЦПК України (територіальна юрисдикція).

Відсутні підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі.

Вирішуючи питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, як це передбачено п. 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України, суд бере до уваги наступне.

Статтею 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:1) ціну позову;2) значення справи для сторін;3) обраний позивачем спосіб захисту;4)категорію та складністьсправи;5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;6) кількість сторін та інших учасників справи;7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

З огляду на вказані у ст. 11, ч. 3 ст. 274 ЦПК України критерії, предмет спору, характер спірних правовідносин, суд вважає за необхідне здійснювати розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження.

Призначаючи справу до розгляду суд бере до уваги, що згідно ст. 196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про призначення підготовчого засідання з урахуванням часу, необхідного для належного повідомлення усіх учасників судового процесу про судове засідання, завантаженості суду та розумних строків розгляду справи.

Водночас, суд вважає за необхідне роз`яснити, що у разі відсутності можливості взяти участь у підготовчому засіданні учасники провадження мають право викласти свої міркування з питань, визначених у ст. 189, ч. 2 ст. 197 ЦПК України у письмових заявах, поданих до суду, та/або взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в порядку, визначеному ст. 212 ЦПК України.

Крім того, суд нагадує встановлений ч. 3 ст. 130 ЦПК України обов`язок учасників судового процесу щодо повідомлення суду про причини неявки у судове засідання, а також те, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Керуючись ст. ст. 187, 353 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду і відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна із чужого незаконного володіння.

Розглядати справу за правилами позовного (загального) провадження

Призначити проведення підготовчого засідання у справі на 11 год. 00 хв. 12 грудня 2025 року, про що повідомити сторони.

Відповідач має право подати до суду відзив на позовну заяву у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. Документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи мають бути надані суду. Форма та зміст відзиву передбачені ст. 178 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 191 ЦПК України, у разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ст. 199 ЦПК України, позивач та відповідач в п`ятиденний строк з моменту отримання відповідно відзиву та відповіді на відзив мають право подати до суду відповідь на відзив та заперечення.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки : http://ks.ko.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О. Хацько