Справа №705/3945/25
2/705/2711/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2025 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Гудзенко В.Л.

за участю секретаря судового засідання Музичук Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Уманської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Уманської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом. В позовній заяві зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_4 , яка на час смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та проживала без реєстрації з ним за адресою: АДРЕСА_2 . Після смерті матері ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої входить 2/3 частки у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_2 . Він, як спадкоємець першої черги за законом, звернувся до приватного нотаріуса в м. Умань з метою отримання консультації з питання прийняття спадщини, де йому надали письмовий перелік документів, необхідних для прийняття спадщини та роз`яснили норми законодавства. Також він вважав, що фактично прийняв спадщину, адже його мати останнім часом до дня смерті проживала без реєстрації разом з ним за місцем його проживання, оскільки в силу свого віку та стану здоров`я потребувала стороннього догляду. Під час проходження служби у ЗСУ у зоні бойових дій йому було відомо про неодноразові зміни в порядку обчислення строків прийняття спадщини, викликані введенням воєнного стану. У зв`язку із чим, після смерті матері він був переконаний, що зможе подати заяву після закінчення військових дій. Він вчасно не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки був постійно зайнятий процесом оформлення документів, пов`язаних із військовою службою в ЗСУ та її закінченням, а також вважав, що фактично прийняв спадщину, адже його мати останнім часом до дня смерті проживала без реєстрації разом з ним. Вказує, що неодноразові зміни в порядку обчислення строків прийняття спадщини, викликані введенням воєнного стану, є обставинами, які перешкодили йому своєчасно реалізувати право на прийняття спадщини. Також вказує, що оскільки він був необізнаний з питань прийняття спадщини, не знав про необхідність подання заяви про прийняття спадщини в установлений строк через юридичну необізнаність, що було виправлено лише після консультації, та лише в травні 2025 року, коли випала можливість, він повторно звернувся до нотаріуса з метою оформлення спадщини. Постановою приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Животовської Н.Г. від 23.05.2025 №254/02-31, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 закінчився 10 грудня 2024 року. Іншими спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 є: донька померлої ОСОБА_2 та мати померлої - ОСОБА_3 , які на час відкриття спадщини, зі спадкодавцем не проживали та не були зареєстровані за однією адресою, із заявами про прийняття спадщини не звертались, так як не мали та не мають наміру приймати спадщину. Тому просив суд визначити йому додатковий строк -два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини.

11.07.2025 через систему «Електронний суд» від представника відповідача Уманської міської ради подано відзив на позов, в якому вказано, що Уманська міська рада не може виступати в якості належного відповідача по даній справі, оскільки, згідно Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 за відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Як вбачається з матеріалів справи, спадкоємцями померлої ОСОБА_4 , окрім ОСОБА_1 , є треті особи по даній справі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , викладене свідчить, що виключно вони повинні виступати у даній справі в якості відповідачів, оскільки безпосередньо на їх законні інтереси може вплинути прийняте рішення по даній справі. Тому просила відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

05.08.2025 на адресу суду від позивача ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив, в якій він посилається на ч.1 ст.1221 ЦК України та вказує, що ОСОБА_4 на час смерті була зареєстрована у АДРЕСА_1 . Інші спадкоємці за законом першої черги ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на час відкриття спадщини зі спадкодавцем не проживали та не були зареєстровані за однією адресою, в 6-місячний строк із заявами про прийняття спадщини не зверталися, так як не мали наміру прийняти спадщину та вважаються такими, що не прийняли спадщину. Оскільки ОСОБА_4 на час смерті була зареєстрована у м.Умань, а інші спадкоємці спадщину не прийняли, тому належним відповідачем у справі є Уманська міська рада. Тому просив позов задовольнити в повному обсязі.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, на адресу суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

Представник відповідача Уманської міської ради, в судове засідання не з`явилася, однак на адресу суду подала заяву, в якій просить розглянути справу без її участі за наявними матеріалами справи.

Треті особи: ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися, на адресу суду подали заяви про розгляд справи у їх відсутність, заперечень стосовно позовних вимог не мають. Вказують, що на час відкриття спадщини з спадкодавцем не проживали, не були зареєстровані за однією адресою, із заявами про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, розглянувши подані документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, доходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 ст.15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_1 від 12.06.2024.

Державним нотаріусом Уманської районної державної нотаріальної контори 08.02.1999 ОСОБА_4 видано свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкове майно, яке складається з частини жилого будинку, що знаходиться в АДРЕСА_2 .

08.02.1999 ОСОБА_4 видано свідоцтво про право власності на частку в спільному майні, набутому подружжям за час шлюбу, яке складається з жилого будинку, що знаходиться в АДРЕСА_2 .

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на 2/3 частки у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_2 .

Факт родинних відносин позивача та ОСОБА_4 підтверджується свідоцтвом про народження, серії НОМЕР_2 від 15.11.1983.

Позивачем до матеріалів позову долучено довідку в/ч НОМЕР_3 від 15.02.2023, в якій вказано, що ОСОБА_1 перебуває на військовій службі у в/ч НОМЕР_3 з 24.02.2022 № 29 по час надання довідки; довідку № 802 від 31.08.2023 в/ч НОМЕР_3 про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією рф проти України.

Позивач зазначає, що крім нього спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 є донька померлої ОСОБА_2 та мати померлої - ОСОБА_3 , які на час відкриття спадщини зі спадкодавцем не проживали та не були зареєстровані за однією адресою, із заявами про прийняття спадщини до нотаріуса не звертались.

23.05.2025 ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Животовської Н.Г. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_5 .

Приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Животовською Н.Г. винесено постанову від 23.05.2025 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на 2/3 частки у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_2 , після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з пропущенням строку прийняття спадщини. У постанові вказано, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , не заводилася, заповіт не складався.

Відповідно до ст.ст.1216,1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадкодавець ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на випадок своєї смерті заповіт не залишила, а відтак спадкування відбувається відповідно до ч.1 ст.1258 ЦК України за законом почергово.

Як вбачається із матеріалів справи, предметом позову є визначення позивачу додаткового строку для подання ним заяви нотаріусу про прийняття після смерті матері спадщини, яка складається із житлового будинку, який розташований на території села Родниківка Уманського району Черкаської області.

Суд вважає, що позивач неправильно визначився з колом відповідачів, а саме беручи до увагу ту обставину, що спірне спадкове майно у вигляді житлового будинку, знаходиться в с.Родниківка Уманського району Черкаської області, то за змістом ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття суд визнає спадщину відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Згідно ст. 334 ЦПК України, заява про визнання спадщини відумерлою у випадках, встановлених Цивільним кодексом України, подається до суду за місцем відкриття спадщини або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини.

Згідно ст. 337 ЦПК України справа про визнання спадщини відумерлою розглядається судом з обов`язковою участю заявника та з обов`язковим повідомленням усіх заінтересованих осіб. Справа про визнання спадщини відумерлою розглядається судом з обов`язковим залученням до участі у справі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини та/або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини.

Згідно ст. 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні, або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Аналогічні положення містить і частина перша статті 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" згідно з якою спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

З вищенаведеного слідує висновок про те, що оскільки житловий будинок, який є об`єктом нерухомого майна та безпосередньо знаходиться у с.Родниківка Уманського району Черкаської області, тому у разі визнання спадщини відумерлою, до участі у такій категорії справ обов`язково залучаються органи місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини та/або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини. Оскільки житловий будинок знаходиться не за місцем відкриття спадщини - м. Умань, то обов`язковому залученню до участі у справі підлягала б Паланська об`єднана територіальна громада, до складу якої входить Родниківський старостинський округ Паланської ОТГ, на території якого безпосередньо знаходиться житловий будинок та який за вимогами ст.338 ЦПК України слід передати.

Відповідач Уманська міська рада була залучена до участі у справі та брала у ній участь як орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У даній справі, предметом якої є визначення додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини у вигляді житлового будинку, який розташований у с.Родниківка Уманського району Черкаської області, Паланська об`єднана територіальна громада, до складу якої входить Родниківський старостинський округ Паланської ОТГ не була залучена позивачем до участі у справі в якості належного відповідача, під час розгляду справи суд також не залучив її в якості співвідповідача.

Згідно ст. 51 ЦПК України, суд має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права.

Відтак, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати по пред`явленому позову при наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

На позивачеві лежить обов`язок довести, що саме йому належить оспорюване право, а вказаний ним відповідач зобов`язаний виконати покладений на нього законом або договором обов`язок. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним.

З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.

Виходячи з того, що по справі вказаний орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, який є належним відповідачем у даному спорі, не був притягнутий до участі справі та не брав у ній участь, вимоги до нього позивачем не пред`являлися, тому суд позбавлений процесуальної можливості прийняти судове рішення по суті спору.

Оскільки відповідач Уманська міська рада у даній справі не є належним відповідачем із-за відсутності у нього цивільно - правової заінтересованості, то суд приходить до висновку про необхідність відмовити в задоволенні позову.

Дана позиція узгоджується з постановою Верховного Суду від 07.11.2018 ( 526/1773/17, 61-15707св18) у якій зазначено, що саме територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцезнаходженням спадкового нерухомого майна є відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Керуючись ст.4,13,76,77,81,141,258-265, 352-354 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Уманської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 03.11.2025.

Суддя В.Л. Гудзенко