Провадження №2/369/1322/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.11.2025 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В. за участі секретаря судового засідання Лисяк К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві матеріали цивільної справи № 369/20925/23 за позовом ОСОБА_1 , яка діє у власних інтересах та інтересах дітей: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні будинком шляхом виселення, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває вказана справа.

Ухвалою суду від 11.01.2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 16.10.2024 року закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті.

У судове засідання на 12:45 год. 03 вересня 2025 року позивач не з`явилася, хоча належним чином та завчасно була повідомлена про дату, час та місце його проведення, про причини своєї неявки суд не повідомила.

У друге судове засідання на 12:15 год. 06 листопада 2025 року позивач повторно не з`явилася, хоча належним чином та завчасно була повідомлена про дату, час та місце його проведення, про причини своєї неявки суд не повідомила та будь-яких заяв до суду не подали.

Відповідно до частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку з неявкою учасників справи фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України особи, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог частини третьої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, виходячи з положень ст.ст. 223, 257 ЦПК України, позовна заява залишається судом без розгляду у разі сукупності певних умов, а саме належне повідомлення позивача про час та місце проведення підготовчого судового засідання або судового розгляду; позивач повторно не з`явився у судове засідання; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

При наявності сукупності зазначених умов, причини повторної неявки у судове засідання позивача, який належним чином був повідомлений про місце і час слухання справи, правового значення не мають.

Поважність причини неявки позивача враховується при першій неявці.

Зважаючи на вказані норми закону та їх роз`яснення слід вважати, що суд при першій неявці позивача позбавлений можливості розгляду справи за відсутності позивача (його представника) у судовому засіданні у випадку належного повідомлення позивача про час та місце судового розгляду та за відсутності його заяви про розгляд справи у його відсутності, натомість в змозі відкласти розгляд справи. При повторній же неявці позивача (його представника) у випадку належного повідомлення про час та місце судового розгляду та за відсутності заяви про розгляд справи у відсутності позивача, суд позбавлений можливості розгляду справи, відкладення розгляду, незважаючи на причини неявки та зобов`язаний залишити позовну заяву без розгляду.

Тобто, позовна заява при повторній неявці в судове засідання належним чином повідомленого позивача залишається без розгляду незалежно від причин його неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Слід відзначити, що позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Належне повідомлення позивача вдруге поспіль про судове засідання, його неявка у таке, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності позивача (частина п`ята статті 223 ЦПК України, пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України), позбавляє суд можливості для проведення розгляду справи чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

Наслідки, передбачені частиною п`ятою статті 223 ЦПК України та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України застосовуються судом в усіх випадках повторної неявки позивача до суду, незалежно від поважності причин його відсутності.

Такий наслідок неявки позивача є імперативним, тобто застосовується в усіх випадках повторної неявки, незалежно від того чи є можливість вирішити спір по суті.

Вивчивши матеріали справи, суд визнає, що позивач повторно не з`явилася до суду, чим зловживає процесуальними правами та затягує судове засідання, а тому суд уважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого позивача. Заява про розгляд справи за їх відсутності не надійшла до суду.

Залишення заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку (частина друга статті 257 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 223, 257, 258, 260, 261, 354 Цивільного процесуального кодексу України, -

П О С Т А Н О В И В:

Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 , яка діє у власних інтересах та інтересах дітей: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні будинком шляхом виселення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Повна ухвала складена: 06.11.2025 року.

Суддя А.В. Янченко