Справа № 674/1544/23
Провадження № 2/674/25/25
УХВАЛА

28 жовтня 2025 року м.Дунаївці

Дунаєвецький районний суд Хмельницької області у складі:

головуючої судді Шафікової Ю.Е ,

за участю секретаря Проценко Л.В.,

прокурора Кравцової О.М.,

представника відповідача Громика І.М.,

розглянувши в судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Громика І.М. про залишення без руху позовної заяви у цивільній справі за позовом заступника керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого представляти інтереси держави Дунаєвецької міської ради до ОСОБА_1 , Кам`янець-Подільської районної державної адміністрації, ОСОБА_2 , третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про визнання незаконним та скасування розпорядження районної державної адміністрації, скасування державної реєстрації права приватної власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації земельної ділянки, зобов`язання повернути земельну ділянку,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дунаєвецького районного суду Хмельницької області перебуває цивільна справа за позовом заступника керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого представляти інтереси держави Дунаєвецької міської ради до ОСОБА_1 , Кам`янець-Подільської районної державної адміністрації, ОСОБА_2 , третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про визнання незаконним та скасування розпорядження районної державної адміністрації, скасування державної реєстрації права приватної власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації земельної ділянки, зобов`язання повернути земельну ділянку.

Від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Громика І.М. надійшло клопотання про залишення без руху позовної заяви.

В обгрунтування клопотання представник відповідача зазначив, що 09.04.2025 року набув чинності Закон України від 12.03.2025р. № 4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача». Внесено зміни до Цивільного кодексу України, зокрема статтю 390 доповнено частиною п`ятою наступного змісту: «5. Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади».

Відповідно до пункту 2 розділу II Закону України від 12.03.2025р. № 4292-IX «Про

внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» «Прикінцеві та перехідні положення»: «Положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації

права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.»

ОСОБА_1 є власником спірної земельної ділянки згідно договору дарування від 29.05.2009р., на підставі якого виданий державний акт на право власності на земельну ділянку. З 2009 року ОСОБА_1 протягом тривалого проміжку часу відкрито і безперешкодно

користується спірною земельною ділянкою. Позбавлення власності на земельну ділянку без виплати компенсації вартості земельної ділянки за експертно-грошовою оцінкою призведе до недотримання балансу між вимогами загального інтересу та захисту основоположних прав особи і буде становити непропорційний тягар для ОСОБА_1 .

Пред`являючи позов, прокурор вартість спірної земельної ділянки не вказав і доказів її вартості суду не надав. Розмір вартості спірного майна має визначатися експертно - грошовою оцінкою земельної ділянки, з якого і має визначатися розмір судового збору. Позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства. Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Громик І.М. клопотання про залишення без руху позовної заяви підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Прокурор Кравцова О.М. в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що відповідач не є добросовісним набувачем, оскільки набув у власність земельну ділянку за безвідплатним договором дарування. Добросовісним набувачем може бути особа, яка набула право власності на спірне майно за оплатним правочином. Крім того, норми процесуального права не мають зворотної дії в часі, задоволення такого клопотання погіршить процесуальне становище позивача, оскільки на дату пред`явлення позову вимоги щодо попереднього внесення прокурором вартості спірного майна на депозитний рахунок суду не існувало.

Інші учасники процесу в судове засідання не з`явились, що не перешкоджає вирішенню вказаного клопотання.

При вирішенні клопотання, суд виходить з наступного.

Форма та зміст позовної заяви, яка подається до суду, визначені у ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України (в редакції чинній на час звернення прокурора до суду) до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

09.04.2025 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» №4292-ІХ від 12.03.2025 року, згідно з яким ст. 390 ЦК України доповнено частиною 5 наступного змісту: «Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Частину 4 статті 177 ЦПК України доповнено абзацом 2 такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Як вбачається з матеріалів вказаної справи, прокурором пред`явлено до суду позовну заяву про зобов`язання ОСОБА_1 повернути у власність держави спірну земельну ділянку, яку він набув за безвідплатним договором дарування, тобто повернення майна його власнику. При цьому, прокурор вказував, що відведення у приватну власність спірної земельної ділянки здійснено з порушенням вимог Земельного Кодексу України, оскільки така ділянка розташована у межах прибережної захисній смузі, і, відповідно, є землею водного фонду, яка не підлягає приватизації та не може знаходитись у приватній власності.

Тобто, прокурором заперечується добросовісність як первісного набувача ОСОБА_2 так і набувача за безвідплатним договором ОСОБА_1 під час набуття спірної земельної ділянки у власність.

Вимога ч. 4 ст. 177 ЦПК України про обов`язок позивача додати до позовну документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, застосовується виключно щодо позовних вимог про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача (ст. 388 ЦК України). Таку вимогу прокурор не заявляв.

Крім того, слід наголосити, що питання добросовісного набуття права власності на спірний об`єкт набувачем має бути оцінене судом під час судового розгляду справи. Означена обставина (добросовісності/недобросовісності набуття) залишатиметься невизначеною до закінчення розгляду справи та ухвалення судом рішення по суті спору.

Отже, положення ч. 4 ст. 177 ЦПК України, ч.ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК України в даному випадку не підлягають застосуванню, підстави для залишення позовної заяви без руху відсутні.

Керуючись ст.ст. 175, 177,185,260,261,293, 294,353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Громика І.М. про залишення без руху позовної заяви - відмовити.

Повна ухвала суду складена 31 жовтня 2025 року .

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає, заперечення щодо неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Ю.Е. Шафікова