Справа № 305/3132/25
Провадження по справі 2/305/898/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.11.2025 Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Ємчука В.Е.

за участі: секретаря судового засідання Верещак С.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Тячівської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Закарпатській області, Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди, завданої рибним запасам,

ВСТАНОВИВ :

Керівник Тячівської окружної прокуратури Сергій Зовдун звернувся в суд з даним позовом, мотивуючи позовні вимоги тим, що ОСОБА_1 28.08.2024, близько 17 годині 30 хвилин, перебуваючи на річці Чорна Тиса, що на околиці смт. Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області, здійснював любительський лов риби на одну удочку з одним гачком, внаслідок чого незаконно зловив рибу річкову, а саме: Харіус - Європейський 1 (один), як об`єкт "Червоної книги України", що призвело до її загибелі (знищення), на момент огляду риба знаходилася в порушника, чим своїми діями порушив ч.2 ст.20 Закону України "Про Червону книгу України" та вимоги ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», за що передбачена відповідальність за ч.2 ст 90 КУпАП. Такими діями ОСОБА_1 заподіяв матеріальну шкоду рибному господарству України, у розмірі 14000 гривень. Вказане підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №000134 від 28.08.2024 року, складеним уповноваженою особою Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Закарпатській області, протоколом про виявлення, вилучення знарядь лову, іншого рибальського майна плавучих та інших транспортних засобів, риби та інших водних живих ресурсів, виявлених у порушника №000134 від 28.08.2024 року, розрахунком розміру шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсів. Згідно з розрахунком матеріальної шкоди до протоколу №000134 від 28.08.2024, проведеним головним спеціалістом сектору іхтіології, регулювання рибальства, меліорації та аквакультури Попович Т.О., незаконним добуванням, знищення водних біоресурсів занесених до Червоної книги України, а саме 1 (одного) Харіуса-Європейського, ОСОБА_1 завдано збитків рибному господарству у сумі 14 000 гривень, що залишаються невідшкодованими на даний час. Розрахунок шкоди, заподіяної ОСОБА_1 рибному господарству за незаконне добування знищення видів водних біоресурсів занесених до Червоної книги України, проведено відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 07.11.2012 №1030, Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)", де визначено розмір компенсації за категоріями в грошовому еквіваленті за один екземпляр. Постановою Рахівського районного суду від 08.10.2024 по справі № 305/3467/24 особу, винну у скоєнні зазначеного правопорушення, притягнуто до відповідальності, передбаченою ч. 2 ст. 90 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн., вилучену згідно протоколу № 000134 від 28.08.2024, одну вудочку з одним гачком та рибу річкову Харіус- Європейський конфісковано в дохід держави. Разом з тим, під час розгляду вказаної справи судом вимогу про стягнення спричинених збитків у розмірі 14 000 гривень залишено без розгляду, через неналежне оформлення Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Закарпатській області, без дотримання певних вимог та правил звернення з вимогами про стягнення спричинених збитків, з правом звернутися до суду з позовом про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням в порядку цивільного судочинства. Зазначена постанова суду від 08.10.2024 у справі № 305/3467/24 не оскаржувалась і набрала законної сили 22.10.2024. Про обізнаність необхідності сплати грошових коштів у розмірі 14000 гривень свідчить підпис ОСОБА_1 в протоколі про адміністративне правопорушення серія ЗК №000134 від 28.08.2024. Крім того, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Закарпатській області додатково повідомляло листом-претензією ОСОБА_1 про необхідність сплати грошових коштів у розмірі 14 000 грн. З огляду на викладене шкода у розмірі 14 000 гривень, завдана державі з вини ОСОБА_1 внаслідок скоєного ним адміністративного правопорушення, що установлено постановою суду, яка набрала законної сили та є обов`язковою для суду при розгляді даної справи, підлягає відшкодуванню ним в повному обсязі. Керуючись вимогами ч. 1 ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», прокурор зазначив, що шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використанні і відтворення біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій/селищній раді. Оскільки внаслідок неправомірних дій відповідача завдано істотну шкоду державі, прокурор звертається до Рахівського районного суду із вказаним позовом в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Закарпатській області та Ясінянської селищної ради в порядку представництва інтересів держави, з метою відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу. Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014, на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів громадянина або держави в суді у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб?єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Відповідно до ст. 56 ЦПК України визначено право прокурора самостійно в позовній заяві визначати, в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтовувати необхідність захисту інтересів держави, а також зазначати орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

На підставі викладеного прокурор просить стягнути з ОСОБА_1 , в дохід держави шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 14000 гривень, для подальшого перерозподілу до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища Державного бюджету України (30%) та до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища бюджетів Ясінянської охорони навколишнього територіальної громади (50%) та Закарпатської обласної ради (20%), а також судовий збір у сумі 3028 гривень.

Ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 05.09.2025 відкрито провадження у справі за вказаним позовом, ухвалено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін та надано Відповідачу п`ятнадцятиденний термін з дня вручення ухвали про відкриття провадження на подання відзиву на позов.

Відповідачу, ОСОБА_1 копія ухвали про відкриття провадження згідно з даними Укрпошти була вручена 27.09.2025, проте відповідач у судове засідання не з`явився. Разом з тим судом повторно було направлено відповідачу судову повістку про виклик до суду, проте остання була повернута до суду з відміткою уповноваженої особи Укрпошти від 24.10.2025 "адресат відсутній за вказаною адресою", отже відповідач відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається таким, що повідомлений про дату, час і місце розгляду справи належним чином.

Відповідач в установлений ч. 7 ст. 178 ЦПК України строк не подав до суду відзив на позовну заяву.

Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи, що Відповідач в установлений законом строк відзив не подав, в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд, вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд прийшов до такого висновку.

Відповідно до ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі та відшкодовувати завдані ним збитки.

Статтею 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України.

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» риби є об`єктами тваринного світу.

Стаття 25 Закону України «Про тваринний світ» дає визначення рибальства як добування риби та водних безхребетних. На території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове, любительське та спортивне рибальство.

Абзацом 5 ч.1 ст. 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» конкретизується поняття добування (вилов), як вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно Закону України «Про тваринний світ» та інших законів.

Статтею 63 Закону України «Про тваринний світ», статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність.

Громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу в порядку і розмірах, встановлених законодавством.

Згідно зі ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Підпунктом 8 пункту 2 розділу III Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19.09.2022 визначено, що рибалки зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих правил в порядку і розмірах, встановлених законодавством.

Згідно зі ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове водних біоресурсів» шкода, завдана рибному рибальство та охорону господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Своєю чергою відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

З досліджених під час розгляду справи матеріалів судом встановлено, що відповідно до постанови Рахівського районного суду від 08.10.2024 у справі № 305/3467/24 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 90 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510 (п`ятсот десять) гривень з конфіскацією незаконно добутого на підставі того, що ОСОБА_1 було здійснено лов риби на одну вудочку з одним гачком, внаслідок чого незаконно зловив рибу річкову, а саме: Харіус-Європейський, у кількості 1 шт., як об`єкт «Червоної книги України», що призвело до її загибелі (знищення). Вказана постанова набрала законної сили 22.10.2024.

Згідно розрахунку державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Закарпатські області від 06.09.2024 року, розмір заподіяної шкоди внаслідок незаконного вилову риби ОСОБА_1 складає 14 000 гривень.

Згідно листа-претензії від 09.09.2024 №1-16-16/802-24 Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Закарпатській області додатково повідомляло ОСОБА_1 про необхідність сплати грошових коштів у розмірі 14 000 гривень.

Частина 4 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, шкода у розмірі 14 000 гривень, завдана державі з вини ОСОБА_1 внаслідок скоєного ним адміністративного правопорушення, що установлено постановою суду, яка набрала законної сили, підлягає відшкодуванню ним в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Вимогами ч. 1 ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», передбачено, що водні біоресурси, що знаходяться у водних об`єктах (їх частинах), територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Таким чином, природні ресурси в тому числі водні біоресурси, які відповідно до Конституції України є матеріальною та фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, майном певної територіальної громади.

Отже, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використанні і відтворення біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій/селищній раді.

Тячівська окружна прокуратура листом від 03.06.2025 №07.52-104-3150 вих-25 повідомила Ясінянську селищну раду про встановлений факт порушення інтересів територіальної громади, а також просила повідомити про вжиті заходів цивільно-правового характеру щодо стягнення з ОСОБА_1 збитків, завданих рибному господарству та тваринному світу внаслідок порушення ним правил рибальства та охорони водних біоресурсів у сумі 14000 грн.

Ясінянська селищна рада листом №04-07.1-17-/1040-25 від 06.06.2025 повідомила, що територіальною громадою не вживались заходи щодо стягнення з ОСОБА_1 матеріальної шкоди.

Таким чином, Ясінянська селищна рада, будучи обізнаною про порушення інтересів територіальної громади, маючи відповідні повноваження для їх захисту, з позовом до суду не звернулася.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і порядку, що визначені законом.

Згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014, на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів громадянина або держави в суді у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також відсутності такого органу.

Відповідно до ч. 3 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором, який повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду із позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій скарзі заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно з рішенням Конституційного суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 прокурор або його заступник в кожному конкретному випадку самостійно визначає і обґрунтовує в чому саме відбулося порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Як встановлено підпунктом 1 пункту «б» частини 1 статті 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

Згідно зі статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно із чинним законодавством.

Відповідно до пункту 7 частини 3 статті 29, пункту 4 частини 1 статті 69-1 Бюджетного Кодексу України, стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховуються до спеціального фонду Державного бюджету України в розмірі 30 відсотків та до спеціального фонду місцевих бюджетів в розмірі 70 відсотків тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків. Враховуючи наведені положення законодавства, завдана шкода навколишньому природному середовищу підлягає стягненню до Державного бюджету України та місцевих бюджетів (аналогічна позиція викладена також і у постанові Вищого господарського суду України № 5017/2376/2012 від 06.03.2013).

Порядок розподілу платежів між державним та місцевим бюджетом, які зараховано на аналітичні рахунки відкриті у Казначействі України та Головних управліннях Казначейства, врегульовано Порядком казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №43 від 29.01.2013.

Всі кошти за заподіяну екологічну шкоду стягуються за місцем заподіяння шкоди на один казначейський рахунок спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища, відкритого на відповідну раду.

Так, на даний час наказом Міністерства фінансів України від 14.01.2011 № 11 «Про бюджетну класифікацію» затверджено код класифікації доходів бюджету для грошових стягнень законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок за шкоду, заподіяну порушенням господарської та іншої діяльності - 24062100.

Даний рахунок відкривається за балансовим рахунком, який називається: кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевими бюджетами та згідно коду бюджетної класифікації 24062100: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Сума зараховується в повному обсязі на один рахунок місцевої ради, з якого здійснюється автоматичний відсотковий розподіл між рівнями бюджету відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України.

Таким чином збитки, завдані відповідачем навколишньому природному середовищу, підлягають стягненню та зарахуванню на рахунок за місцем заподіяння такої шкоди, та подальшому розподілу органами казначейства між місцевим та державним бюджетами відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України.

Оскільки, незаконний лов риби був вчинений ОСОБА_1 на околиці смт. Ясіня, яка знаходиться на території Ясінянської селищної ради Рахівського району, то заподіяна відповідачем шкода в загальному розмірі 14000 гривень підлягає стягненню на рахунок спеціального фонду місцевого бюджету. При цьому, встановлено, що органом місцевого самоврядування - Ясінянське селищною радою, будь-які заходи спрямовані на стягнення вказаної шкоди не вживались та вживатись не будуть, що свідчить про неналежне здійснення радою наданих законом повноважень, а тому даний позов заявляється прокурором, оскільки незаконне добування водних біоресурсів заподіяло істотну шкоду економічним інтересам держави, що проявляються у грошових збитках. Порушення інтересів держави полягає також у завданні шкоди правам та інтересам Ясінянської територіальної громади, несплата заподіяної шкоди призводить до недоотримання місцевим бюджетом коштів, що негативно позначається на здійсненні природоохоронних заходів, підвищенні екологічної безпеки громадян та покращення довкілля.

Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Враховуючи, що прокурор надав обґрунтовані правові докази вини Відповідача, а останній не надав суду жодних доказів на спростування доводів позовної заяви, отже позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення лісового законодавства, є обґрунтованими, підтвердженими зібраними у справі доказами та не спростованими у встановленому процесуальним законом порядку відповідачем, а тому підлягають до задоволення.

Стаття 133 ЦПК України передбачає, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Виходячи з наведеного, враховуючи положення ст. ст. 133 та 141 ЦПК України та взявши до уваги те, що у зв`язку із розглядом справи в суді Позивач, поніс судові витрати, а саме, сплатив судовий збір у розмірі 3028 гривні, суд стягує з Відповідача вищенаведені витрати у повному обсязі, на користь Позивача.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 83, 89, 141, 178, 263-265, 273, 279, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , в дохід держави шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 14 000 (чотирнадцять тисяч) гривень на рахунок: UA0007451, отримувач Головне управління Казначейства у Закарпатській області, код отримувача (ЄДРПОУ) 37975895, код платежу 24062100, призначення платежу: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, для подальшого перерозподілу до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища Державного бюджету України (30%) та до спеціального фонду природного середовища бюджетів Ясінянської охорони навколишнього територіальної громади (50%) та Закарпатської обласної ради в сумі (20%).

Стягнути з ОСОБА_1 , на користь Закарпатської обласної прокуратури судові витрати у сумі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Відомості про учасників справи:

Позивач - Тячівська окружна прокуратура, 90500, м. Тячів, вул. Незалежності, 27, тел. (03132) 2-53-81, e-mail: ; ЄДРПОУ .

Ясінянська селищна рада, селище Ясіня, вул. Борканюка, 7, Закарпатської області, , e-mail: .

Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Закарпатській області, 88000, м. Ужгород, вул. Гойди, 8, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований АДРЕСА_1 ,

Суддя: В.Е.Ємчук