ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2025 року м. Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Анапріюк С.П.,

з участю секретаря Куценко К.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Оболонського районного суду м. Києва із позовною заявою про розірвання шлюбу з ОСОБА_2 .

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 07.08.2025 цивільну справу передано за підсудністю до Фастівського міськрайонного суду Київської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.09.2025, вказану справу розподілено судді Фастівського міськрайонного суду Київської області Анапріюк С.П.

Звертаючись до суду із цим позовом в обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про те, що перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі з 27 вересня 2022 року. Від цього шлюбу сторони мають малолітніх синів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також малолітню доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підставою для розірвання шлюбу вказує ту обставину, що спільне життя з відповідачем не склалось через різні характери, погляди на сімейне життя та обов`язки, відсутність взаєморозуміння та поваги один до одного, у зв`язку із чим, у сторін виникали сварки, які призвели до того, що позивач та відповідач стали чужими людьми.

Позивач зазначає про відсутність можливості зберегти сім`ю, подружні відносини між нею та відповідачем остаточно припинилися з листопада 2024 року.

На теперішній час шлюб існує лише юридично, оскільки сторони не ведуть спільне господарство та не підтримують шлюбні стосунки. Строк на примирення просить не надавати.

У зв`язку із цим просить суд розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем.

Фастівський міськрайонний суд Київської області ухвалою від 22 вересня 2025 року задовольнив заяву ОСОБА_1 про відкликання позовної заяви в частині вимог та повернув позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей

Фастівський міськрайонний суд Київської області ухвалою від 22 вересня 2025 року відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Учасникам справи надіслано копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, якою відповідачу надано встановлений законом строк для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, надано строк для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідачу ухвала судді від 22 вересня 2025 року надіслана на адресу зареєстрованого у встановленому законом порядку місцем його проживання та отримана адресатом, про що свідчать відомості рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення та доставлена до його електронного кабінету.

Відповідач заяву із запереченнями про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позовну заяву до суду не подав.

07.10.2025 відповідач подав до суду заяву про визнання позовних вимог. Зазначив, що протягом останнього часу стосунки між позивачем та відповідачем розладились через різні погляди на життя, цінності та ведення спільного господарства і побуту. Уже тривалий проміжок часу кожен з подружжя живе окремим життям та своїми інтересами. Фактично сім`я припинила своє існування, а шлюб розпався та має лише формальний характер. На теперішній час сторони проживають окремо, сімейне життя не ведуть, шлюбні стосунки не підтримують, що може підтвердити сам позивач. Спроби примиритися не дали позитивного результату, останнє спілкування виявилось безрезультатним, сімейні стосунки не відновилися, шлюб остаточно припинив своє існування.

Просив час на примирення не надавати та проти задоволення рішення не зfперечував.

Позивач до ухвалення судом рішення у цій справі не подала заяву про відмову від позову.

Суд створив учасникам справи належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі заяв по суті справи.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Також суд враховує практику Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Зважаючи на те, що суд вжив усі необхідні передбачені процесуальним законодавством заходи щодо повідомлення відповідача про розгляд справи, у встановлений судом строк відповідач не подав до суду заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та/або письмовий відзив на позов, суд вирішує справу за наявними матеріалами, відповідно до правил частини п`ятої статті 279 та частини 8 статті 178 ЦПК України.

Оскільки справа призначена судом до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, тому для її розгляду відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться.

Позивач та відповідач перебувають у шлюбі, зареєстрованому 27 вересня 2022 року Оболонським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №1675. Вказана обставина підтверджується відомостями свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 (а.с.4).

Від цього шлюбу сторони мають малолітніх синів ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також малолітню доньку ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вказана обставина підтверджується відомостями свідоцтв про народження серії НОМЕР_2 (а.с.14), серії НОМЕР_3 (а.с.20) та серії НОМЕР_4 (а.с.16).

Також суд встановив, що шлюб між сторонами у справі носить формальний характер, сім`я розпалася, сторони не підтримують подружні стосунки, не ведуть спільне господарство, подальше спільне життя суперечить інтересам подружжя.

Відповідач визнав позов.

Нормативно-правове обґрунтування.

Згідно зі ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України, обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається на осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

За правилами ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 1 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Висновки суду.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, на предмет їх належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, надавши оцінку зібраним у справі доказам в цілому та кожному доказу окремо, суд дійшов до таких висновків.

Оскільки суд встановив, що сторони не підтримують шлюбні стосунки, позивач заперечує проти подальшого збереження шлюбу, відповідач визнає позов, беручи до уваги те, що сім`я у розумінні ч. 2 ст. 3 СК України фактично припинила своє існування, суд приходить до висновку про те, що подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому наявні правові підстави для розірвання шлюбу та задоволення позову.

Згідно із частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Керуючись ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 27 вересня 2022 року Оболонським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1675.

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складене 03.11.2025.

Суддя Сніжана АНАПРІЮК

Реквізити учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .