справа № 179/1356/25
провадження № 2/179/716/25
У Х В А Л А

05 листопада 2025 року с-ще Магдалинівка

Суддя Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області Чорна А.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей,

ВСТАНОВИВ:

19 серпня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей.

Ухвалою суду від 21 серпня 2025 року позовну заяву було залишено без руху та позивачу наданий 5-денний строк на усунення недоліків з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху.

Як вбачається із матеріалів справи, судом 22.08.2025 на вказану адресу, яка вказана у позовній заяві, позивачу була направлена копія ухвали про залишення позовної заяви без руху.

17.09.2025 до суду повернувся конверт з відміткою про те, що ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , відсутній та за закінченням терміну зберігання, тобто ухвала не була вручена заявнику з незалежних від суду причин.

Станом на 05.11.2025 позивачем недоліки, зазначені в ухвалі суду від 21.08.2025, не усунуті.

Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 17.11.2022 у справі №560/5541/20.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Слід також враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський Суд з прав людини також наголошує на тому, що сторони процесу повинні вживати заходи для того, щоб дізнатися про рух та розгляд їх справ.

Так, в пункті 41 рішення Європейського Суду з прав людини від 3 квітня 2008 року по справі "Пономарьов проти України" (Заява N 3236/03) зазначено, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Аналогічна позиція висловлена також в пункті 27 рішення Європейського Суду з прав людини від 26 квітня 2007 року по справі "Шевченко проти України" (Заява N 8371/02). Європейський Суд, де зазначив, що заявник не зміг довести, що він вчиняв будь-які кроки між вереснем 2002 року та груднем 2003 року та після 2 червня 2004 року, щоб довідатись про стан провадження у його справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному звернення із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

У зв`язку з вищевикладеним та враховуючи, що станом на 05.11.2025 позивачем недоліки зазначені в ухвалі суду від 21.08.2025 не усунуті, вважаю, що позовна заява відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України підлягає поверненню з усіма додатками.

Керуючись ст. ст. 185, 187, 258, 260, 352-354 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя А.О. Чорна