Справа № 175/8619/25
Провадження № 2/175/1906/25
РІШЕННЯ

Іменем України

(Заочне)

"03" листопада 2025 р. с-ще Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Білоусової О.М.,

за участю секретаря судового засідання Яшиної М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с-щі Слобожанське в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача, звернулася до суду з позовом до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому вказує, що позивачка ОСОБА_2 є рідною донькою ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження, шлюб та іншими документами.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Рішон-ле-Ціон, Держава Ізраїль, померла мати позивачки ОСОБА_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно квартиру АДРЕСА_2 , придбану за договором купівлі-продажу від 24 листопада 2021 року.

Вказує, що спадщина після смерті ОСОБА_3 ніким не прийнята, а спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку, немає.

З метою отримання спадщини після смерті ОСОБА_3 позивачка в червні 2025 року звернулась до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Панасенко І.П. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 та отримала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки Позивачка пропустила строк на прийняття спадщини.

Вважає, що пропустила строк подання заяви з поважних причин та просить встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Представник позивача адвокат Байгуш О.Ю. надав заяву про розгляд справи за відсутності позивача та його представника, проти заочного рішення не заперечував.

Представник відповідача Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, заяв не надавав.

Тому суд у відповідності до ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе провести заочний розгляд справи.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, щовідповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 30.06.1972 року, (мовою оригіналу) ОСОБА_4 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис №782. Батьками записані ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 24.02.1996 року, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 уклали шлюб 24.02.1996 року, актовий запис №58. Після укладення шлюбу присвоєні прізвища: чоловікові ОСОБА_9 , дружині ОСОБА_9 .

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Калінінського районного управління юстиції у м. Донецьку Донецької області, ОСОБА_10 та ОСОБА_11 зареєстрували шлюб 11.08.2007 року, актовий запис №423. Після реєстрації шлюбу прізвища: чоловіка ОСОБА_12 , дружини ОСОБА_12 .

Згідно до свідоцтва про смерть перекладеного з івриту та англійської мови на українську перекладачем ОСОБА_13 з апостилем, який було проставлено 09 березня 2025 року та посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко І.Л. 19.05.2025 року, вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Рішон-ле-Ціон, Держава Ізраїль, померла - ОСОБА_3 .

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, яке складається з квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , яка належала спадкодавцю на підставі договору купівлі-продажу квартири від 24.11.2021 року, посвідченого приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Костенком С.О., реєстровий №4507.

З метою отримання спадщини після смерті ОСОБА_3 . Позивачка звернулась до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Панасенко І.П. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Панасенко І.П. 13.06.2025 року ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини.

Згідно відповіді наданої приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Панасенко І.П., вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилася.

Позивач зазначає, що у зв`язку із активними бойовими діями та підвищеною загрозою для життя та здоров`я у місті Краматорську Донецької області позивач був вимушений змінити місце проживання, перемістившись до іншої області, через що і не зміг вчасно звернутись до нотаріуса для прийняття спадщини.

Від 24 лютого 2022 року Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан.

Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права і обов`язки, які належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Суд звертає увагу на те, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається на те, що були об`єктивні перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини, оскільки були затримки, пов`язані із доставкою документів у складних умовах війни, а тому апостиль на документах було проставлено 09 березня 2025 року, що призвело до пропуску строку на подання заяви до нотаріальної контори.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини протягом трьох місяців.

Суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Суд вважає, що строк для прийняття спадщини позивачем за законом пропущено нею у зв`язку з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, через які заява про прийняття спадщини не могла бути подана вчасно нотаріусу, що свідчить про поважність причин пропуску цього строку, тому позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 259, 265, 268 ЦПК України, ст. 1218, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , додатковий строк у три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення (підписання, складання повного судового рішення).

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд може бути подано протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя О. М. Білоусова