Справа №449/698/25
Провадження №2/443/917/25
УХВАЛА

підготовчого засідання

11 листопада 2025 року місто Жидачів

Жидачівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Равлінка Р.Г.,

секретар судового засідання Рибакова І.І.,

провів у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Жидачеві розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Бібрської міської ради, третя особа: Третя львівська державна нотаріальна контора Львівської області про визнання права власності на спадкове майно,-

встановив:

Представник позивачки ОСОБА_1 , адвокат Лемеха Р.І., звернувся до Перемишлянського районного суду Львівської з позовною заявою до виконавчого комітету Бібрської міської ради, третя особа: Третя львівська державна нотаріальна контора Львівської області в якій просить визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 52,6 кв. м, житловою площею 31,6 кв.м., та складається з: коридор - площею 2.8 кв. м.; кладова площею 4,6 кв. м.; житлова кімната площею 18,6 кв. м.; житлова кімната площею 13 кв. м.; кухня площею 2,2 кв. м.; коридор - площею 2.2 кв. м..

Ухвалою Перемишлянського районного суду Львівської області від 15.08.2025 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Бібрської міської ради, третя особа: Третя львівська державна нотаріальна контора Львівської області про визнання права власності на спадкове майно передано за підсудністю на розгляд до Жидачівського районного суду Львівської області.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Сторони будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи у підготовче засідання не з`явилися.

Від представника позивачки ОСОБА_1 , адвоката Лемехи Р.І., надійшло клопотання, згідно якого останній просить залучити до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_3 та проводити підготовче засідання у їхній відсутності.

Представник третьої особи: Третя львівська державна нотаріальна контора Львівської області подав заяву у якій просить слухати справу у його відсутності.

У зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу в порядку ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 53 ЦПК України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Приписами ч. 7 ст. 53 ЦПК України встановлено, що вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку.

Відповідно до заяви, яка містяться у матеріалах справи ОСОБА_3 є сином померлого ОСОБА_2 ..

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивачки про залучення до участі у справі у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 слід задовольнити, та залучити такого до участі у справі.

Згідно із листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при вирішенні питання щодо визнання права власності на житлові будинки, споруди у порядку спадкування, записи у погосподарських книгах оцінюються у сукупності з іншими доказами, наприклад, ухваленими органами місцевого самоврядування рішеннями про оформлення права власності громадян на будинки, технічним паспортом на будівлі, документами про відведення в установленому порядку земельних ділянок під забудову тощо.

Як вбачається з п. 6 постанови Пленум Верховного суду України №20 від 22.12.95 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», спори щодо майна колишнього колгоспного двору, яке було придбане до 15 квітня 1991 року, мають вирішуватися за нормами, ще регулювали власність цього двору, а саме: а) право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, котрі до 15 квітня 1991 року не втратили права на частку в його майні. Такими, що втратили це право, вважаються працездатні члени двору, які не менше трьох років підряд до цієї дати не брали участі своєю працею і коштами у веденні спільного господарства двору (в цей строк не включається час перебування на дійсній строковій військовій службі, навчання в учбовому закладі, хвороба); б) розмір частки члена двору визначається виходячи з рівності часток усіх його членів, включаючи неповнолітніх та непрацездатних. Частку працездатного члена двору може бути зменшено або відмовлено у її виділенні при недовгочасному його перебуванні у складі двору або незначній участі працею чи коштами в господарстві двору. Особам, які вибули з членів двору, але не втратили права на частку в його майні, вона визначається виходячи з того майна двору, яке було на час їх вибуття і яке збереглося.

Відповідно до частини першої статті 120 ЦК УРСР майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності.

Згідно із частиною другою статті 123 ЦК УРСР розмір частки члена двору встановлюється виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних.

Положеннями ст. 126 ЦК УРСР встановлено, що працездатний член колгоспного двору втрачає право на частку в майні двору, якщо він не менше трьох років підряд не брав участі своєю працею і коштами у веденні спільного господарства двору.

Відповідно до свідоцтва про право особистої власності на жилий будинок від 20.02.1998, житловий будинок на праві особистої власності належав колгоспному двору, головою якого був ОСОБА_4 ..

Відтак, дане спірне будинковолодіння відносилося до суспільної групи «колгоспний двір», однак позивачкою не долучено витягу із погосподарської книги, в якому було б зазначено хто був членами «колгоспного двору» на станом на 1990 рік.

Також з метою визначення всіх спадкоємців, які б могли претендувати на дане будинковолодіння, позивачці слід надати довідки хто проживав разом із ОСОБА_4 на момент смерті останнього, тобто станом на ІНФОРМАЦІЯ_2 , та хто проживав разом із ОСОБА_5 на момент смерті останньої, тобто станом на ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Окрім того, суд звертає увагу позивачки, що згідно з вимогами пункту 3 частини 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо належним чином повідомлена позивачка повторно не з`явилася у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомила про причини неявки, крім випадку, якщо від неї надійшла заява про розгляд справи за її відсутності і її нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 07.05.2018 у справі №553/3688/16-ц, від 22.05.2019 у справі №310/12817/13, від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21) та від 28.10.2021 справа № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21), за змістом яких закон надає право суду залишати позов без розгляду у випадку повторної неявки позивача в судове засідання незалежно від причин його неявки, наявності чи відсутності поважних причин для такого, якщо він був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового розгляду справи.

Згідно з ст. 258 ЦПК України питання про відкладення розгляду справи вирішується судом шляхом постановлення ухвали.

Керуючись ст. ст. 53, 247, 258 ЦПК України, суд -

постановив:

Клопотання представника позивачки ОСОБА_1 , адвоката Лемехи Романа Ігоровича, про залучення до справи третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору задовольнити.

Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Підготовче засідання відкласти на 17 грудня 2025 року на 11 год 00 хв, поновивши виклик осіб, зазначених у позовній заяві.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Роз`яснити третій особі її право у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали подати пояснення щодо позову або відзиву. Пояснення мають відповідати вимогам частини третьої шостої ст. 178 ЦПК України.

До письмових пояснень повинні бути додані докази та документи, передбачені ч.5 ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити третій особі, що в разі ненадання пояснення у встановлений строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити сторонам, що вони зобов`язані подати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений строк з об`єктивних причин, сторони повинні про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Представникам осіб, які беруть участь у справі, подати до суду документи, що посвідчують повноваження представників, перелік яких передбачено статтею 62 ЦПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, яка розглядається, на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою сторінки суду: https://gd.lv.court.gov.ua.

Учасники справи та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.Г. Равлінко