Справа № 545/4545/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" листопада 2025 р. суддя Полтавського районного суду Полтавської області Стрюк Л.І., розглянувши матеріали позовної заяви Публічного акціонерного товариства «МТБ Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування, -

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання недійсним договору дарування.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175 та 177 ЦПК України з огляду на таке.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2025 установлено у розмірі 3 028 грн.

За змістом частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Стаття 175 ЦПК України містить положення, за яким у позовній заяві має зазначатися ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються або оспорюються.

Згідно з ч. 1 ст. 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна. Це означає, що вартість майна, щодо якого виникає спір, є грошовим виразом майнових вимог позивача і використовується для розрахунку судового збору.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у зв`язку з вимогами про визнання недійсним договору дарування - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 вказано, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (наведену правову позицію, зокрема, викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Зазначене також відповідає висновкам Верховного Суду, наведеним у постановах від 15.04.2019 у справі № 918/484/18, від 12.12.2019 у справі № 908/31/19, від 12.09.2018 у справі № 922/3655/16 та від 16.03.2020 у справі № 910/16651/19.

Крім того, Верховний Суд зазначає, що за умови, що позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру (така правова позиція узгоджується з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 09.04.2019 у справі № 916/368/18, ухвалі Верховного Суду від 09.03.2023 у справі № 910/18376/20 (918/339/22).

Оскільки позовна заява заявлена до осіб щодо визнання недійсним правочинів та застосування недійсності правочинів (а саме повернення майна), то такий спір вважається поданим з немайновими та майновими позовними вимогами.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивачем фактично заявлено чотири вимоги: визнання недійсними договорів дарування земельної ділянки (1) та гаража (1), тобто дві вимоги немайнового характеру та повернення права власності на земельну ділянку (1) та гараж (1), тобто дві вимоги майнового характеру.

За ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за позовну вимогу немайнового характеру, яка подана юридичною особою, становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що, у грошовому еквіваленті становить 3028 грн. При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Також, п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру до сплати підлягає судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Оскільки позивач не надав доказів на підтвердження вартості спірного майна, суд не має можливості визначити розмір судового збору, який він повинен сплатити, тому позивачу слід надати відомості щодо оцінки вартості спірного майна та доплатити судовий збір з урахуванням двох вимог майнового характеру (відновлення становища шляхом повернення права власності на земельну ділянку та гараж).

Також, у позові не зазначені правові підстави об`єднання позовних вимог, що стосуються різних предметів спору, які належить розглядати за правилами виключної підсудності судами різної територіальної юрисдикції.

Крім того, відповідно до частини 1 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

10.10.2025 позивач подав первісну позовну заяву через підсистему «Електронний суд» у зв`язку з чим, позивач і в подальшому зобов`язаний подавати до суду процесуальні документи через «Електрониий суд» та самостійно надсилати копії уточненої позовної заяви та доданих до неї документів учасникам справи, а також надати суду докази такого надсилання.

Разом з тим, 17.10.2025 позивач надіслав заяву до суду через підсистему «Електронний суд», в якій уточнив позовні вимоги та просив залучити до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Настеку Наталію Олександрівну.

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову; збільшення або зменшення розміру позовних вимог; об`єднання позовних вимог; зміну предмета або підстав позову (постанова Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду № 405/3360/17).

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Відтак, позивачу необхідно надати уточнену позовну заяву з визначеним колом учасників справи та надати суду підтвердження направлення копії уточненої позовної заяви учасникам справи.

Без усунення вказаних недоліків заява не може бути прийнята до провадження суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «МТБ Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків сім днів з моменту отримання копії ухвали.

Попередити позивача, що в разі невиконання ухвали суду у встановлені строки позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:Л. І. Стрюк