Справа № 386/1649/23
Провадження № 2-п/386/12/25
УХВАЛА

Іменем України

31 жовтня 2025 року

Суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області Червоненка Д.В., дослідивши заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 05 вересня 2024 року по цивільній справі №386/1649/23 за позовом Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості ,

в с т а н о в и в:

Представник заявника - адвокат Хархак О.В., звернулась до суду із заявою в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 05 вересня 2024 року по цивільній справі №386/1649/23 за позовом Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, мотивуючи тим, що вона не була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду справи, тому не з`явилась в судове засідання, а тому просить поновити їй строк для подання заяви про перегляд заочного рішення, заяву задовольнити її, скасувати заочне рішення, справу призначити до судового розгляду.

30.10.2025 року до суду представником АТ «Універсал банк» Мєшік К.І. подано додаткові пояснення у справі яких просить відмовити відповідачу у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду від 05 вересня 2024 року по цивільній справі №386/1649/23 за позовом Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення та матеріали справи, приходжу до висновку, що у клопотанні ОСОБА_1 про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

За загальним правилом метою встановлення строків є надання визначеності у реалізації суб`єктами правовідносин своїх прав та обов`язків. З настанням або закінченням відповідного строку пов`язане виникнення, зміна чи припинення правовідносин.

Строк як відрізок часу обмежує дію суб`єктивних прав та обов`язків. Водночас процесуальний строк - це встановлений законом або визначений судом проміжок часу, протягом якого суд або учасники судового процесу мають право або зобов`язані вчинити певну процесуальну дію чи сукупність таких дій.

Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу.

Отже, запровадження строку, у межах якого особа може звернутися до суду з позовом, заявою, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності та забезпечення здійснення судових процедур у межах розумних строків.

У низці рішень ЄСПЛ принцип правової визначеності трактується у контексті дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (справи «Рябих проти Росії», пункти 51, 52, «Брумареску проти Румунії», пункт 61).

Отже, встановлення строків звернення до суду із заявою чи скаргою у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для учасників справи того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте судом рішення або здійснена дія не підлягатимуть скасуванню.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформував практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Зокрема, ЄСПЛ у справах «Світлана Науменко проти України», «Трегубенко проти України», «Праведна проти Росії», «Желтяков проти України» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами національним судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Загалом згідно з практикою ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (справи «Волчлі проти Франції», «ТОВ «Фріда» проти України»).

Згідно ч. 1 статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У контексті даної справи, встановлений частиною другою статті 284 ЦПК України строк на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення є одним з інструментів забезпечення принципу правової визначеності, а право відповідача на доступ до суду при заочному розгляді справи місцевим судом не є абсолютним та забезпечується за умови дотримання ним порядку та строку звернення до суду першої інстанції із заявою про перегляд заочного рішення.

Заочним рішенням Голованівського районного суду Кіровоградської області від 05.09.2024 року позовну заяву Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено.

Копію заочного рішення відповідач ОСОБА_1 та її представник Задорожнюк О.Б. отримали 06.09.2024 року, що стверджується довідкою про доставку електронного документу до їх електронного кабінету

Таким чином, строк для звернення ОСОБА_1 до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду закінчився 26.09.2024 року.

Заявник в своїй заяві зазначила, що жодної судової повістки, поштового повідомлення за її адресою реєстрації вона не отримувала. В матеріалах справи не містяться зворотні повідомлення про те, що відповідач сповіщений належним чином.

Проте, з матеріалів справи слідує, що відповідач ОСОБА_1 та її захисник Задорожнюк О.Б., були повідомлені належним чином про дату судового засідання, про що свідчать довідки про доставку електронного документу в їх електронний кабінет. Також відповідачу ОСОБА_1 та її представнику ОСОБА_2 було доставлено 24.05.2024 року у додаток «Viber» повідомлення про виклик їх в судове засідання, що стверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber».

Європейський суд з прав людини у справі "Устименко проти України" наголошує на тому, що право на справедливий судовий розгляд повинно тлумачитися з урахуванням принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи й постановлення нового рішення.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність та відповідає прецедентній практиці Європейського Суду з прав людини, наведеній, зокрема в його рішенні "Нешев проти Болгарії" від 28 жовтня 2004 року та інших".

За висновком Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постанові від 09.11.2021 у справі № 214/5505/16, заяву про перегляд заочного рішення, оформлену відповідно до вимог, установлених частинами першою сьомою статті 285 ЦПК України, суд приймає та розглядає у порядку, передбаченому статтями 286, 287 ЦПК України. За змістом речення першого частини першої статті 286 ЦПК України суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає зазначеним вимогам, тобто є належно оформленою.

Велика Палата Верховного суду в своїй постанові від 12 червня 2024 року у справі № 756/11081/20 відступила від попереднього висновку, викладеного у постанові 09 листопада 2021 року у справі № 214/5505/16, та сформулювала висновок про те, що оцінка поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення належить до компетенції місцевого суду, до якого подана така заява. Наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення є залишення такої заяви без розгляду на підставі ч. 2 ст. 126 ЦПК України, а не без задоволення.

У разі відмови у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суд з цієї причини відмовляє у задоволенні такої заяви про перегляд. Тоді відповідач, який її подав, може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску строку на подання заяви про перегляд цього рішення.

Відтак, приходжу до висновку про відсутність підстав для поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та відмову у клопотанні про його поновлення, що згідно висновків ВП ВС є підставою для відмови у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Керуючись ст. 126, 127, 258-260, 284 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 05 вересня 2024 року по цивільній справі №386/1649/23 за позовом Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без розглядуна підставі ч. 2 ст. 126 ЦПК України.

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 05 вересня 2024 року по цивільній справі №386/1649/23 за позовом Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя: Д. В. Червоненко