БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/1581/25
Провадження № 2-н/730/130/2025
У Х В А Л А

"31" жовтня 2025 р. м. Борзна

Суддя Борзнянського районного суду Чернігівської області Луговець О.А., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Чернігівської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» про відкликання заяви про видачу судового наказу, -

У С Т А Н О В И В :

У провадженні Борзнянського районного суду Чернігівської області перебувала на розгляді цивільна справа за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Чернігівської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» від 21.10.2025р. про видачу судового наказу про стягнення на їх користь з ОСОБА_1 заборгованості за послугу технічного обслуговування систем газопостачання та обладнання побутового споживача у сумі 1200,00 грн та сплаченого судового збору у сумі 302,80 грн.

Дана заява надійшла до суду 27 жовтня 2025 року у паперовій формі.

30 жовтня 2025 року Борзнянський районним судом Чернігівської області видано судовий наказ про стягнення з боржника ОСОБА_1 на користь стягувача Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Чернігівської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» заборгованості за послугу технічного обслуговування систем газопостачання та обладнання побутового споживача у сумі 1200,00 грн та сплаченого судового збору у сумі 302,80 грн.

31 жовтня 2025 року до Борзнянського районного суду засобами електронного поштового зв`язку надійшла заява представника Чернігівської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» Радченко І.Ю. №694/1 від 31.10.2025р. (яка не підписана електронним чи кваліфікованим електронним підписом), про відкликання заяви про видачу судового наказу в порядку ст.185 ЦПК України.

Розглянувши зазначену заяву стягувача, перевіривши матеріали справи, суддя приходить до такого висновку.

Відповідно до ч.1, 4, 6, 8 ст.14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно із ч.6 ст.43 ЦПК України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно вимог п.26, 27 Положення про ЄСІТС електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС. До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Отже, чинним законодавством передбачено можливість подання процесуальних документів до суду, якими є заяви, клопотання, скарги, в електронному вигляді, проте подання таких документів має здійснюватися через підсистему «Електронний суд».

Аналогічна позиція стосовно того, що «Електронний суд» - єдиний засіб направлення процесуальних документів в електронному вигляді до судів, наведена й у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021р. у справі №9901/335/20.

Положення ЦПК України не містять норм про можливість подачі до суду процесуальних документів в електронній формі, зокрема, у форматі WORD, JPG або PDF, шляхом їх надіслання на електронну пошту. Проте, не виключається подання процесуальних документів за правилами ЦПК України, сформованої в підсистемі «Електронний суд» та скріпленої електронним цифровим підписом (ЕЦП), з урахуванням положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Таким чином, надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду із процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи та/або його представником, є звернення з такими документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет», а для юридичних осіб обов`язковість цього висвітлена через призму приписів ст.14 ЦПК України, в тому числі й задля процесуальної визначеності, уникнення розгляду справи у безладний спосіб, на що неодноразово звертав увагу Верховний Суд.

Як вбачається з поданої заяви у стягувача наявний електроний кабінет (як учасник цивільного процесу зобов`язаний зареєструвати та використовувати свій електронний кабінет в ЄСІТС), заяву про відкликання заяви про видачу судового наказу подано в електронному вигляді - електронною поштою без використання підсистеми «Електронний суд», що позбавляє можливості перевірити дотримання вимог щодо обов`язкового підписання заяви електронним цифровим підписом із застосування посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяву з використанням підсистеми «Електронний суд», а тому вважається такою, що не підписана особою, яка її подала.

Принагідно суд зазначає, що обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через «Електронний кабінет», є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Відповідно до вимог ч.2, 4 ст.183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Таким чином, враховуючи викладені обставини, заява про відкликання заяви про видачу судового наказу підлягає поверненню її автору без розгляду.

Також суд звертає увагу заявника, що оскільки обов`язок пред`явити виконавчий документ до виконання в межах строків, визначених Законом України «Про виконавче провадження», покладено саме на стягувача, то у разі добровільно погашення заборгованості боржником, стягувач може не пред`являти виданий судовий наказ до виконання.

На підставі викладеного, керуючись ст.14, 43, 183, 160-166, 258-261 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

1.Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Чернігівської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» від 31.10.2025р. про відкликання заяви про видачу судового наказу повернути без розгляду особі, яка її подала.

2.Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно до ст.354 ЦПК України.

3.Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Борзнянського районного суду О.А.Луговець