КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 373/1992/24
У Х В А Л А

06 листопада 2025 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Ящук Т.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на заочне рішення Переяславського міськрайонного суду Київської області від 07 травня 2025 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

Заочним рішенням Переяславського міськрайонного суду Київської області від 07 травня 2025 року задоволено позов у даній справі, стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором б/н від 10.05.2023 у розмірі 21 261, 43 грн. станом на 21.08.2024 та судові витрати у розмірі 3028 грн.

Ухвалою Переяславського міськрайонного суду Київської області від 28 липня 2025 року залишено без задоволення заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Дембовського В.І. про перегляд заочного рішення від 07 травня 2025 року.

Не погоджуючись з заочним рішенням, 27 серпня 2025 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надіслав засобами поштового зв`язку апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

04 вересня 2025 року витребувано з Переяславського міськрайонного суду Київської області матеріали цивільної справи №373/1992/24, які надійшли до суду апеляційної інстанції 16 вересня 2025 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 жовтня 2025 року апеляційну скаргу залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали - для сплати судового збору.

13 жовтня 2025 року до суду засобами поштового зв`язку надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору, в якому представник скаржника просить звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору на підставі ст.8 Закону України «Про судовий збір», посилаючись на те, що відповідач працює на посаді службовця на складі Полого-Вергунівського ліцею Ташанської сільської ради та отримує мінімальну заробітну плату, яка встановлена діючим законодавством України. Інших доходів відповідач не отримує. Відповідач є жертвою шахрайських дій невстановлених осіб. На утриманні відповідача також перебуває неповнолітня дочка ОСОБА_3 , а тому не має змоги сплатити відповідний розмір судового збору.

Вказує, що за 2024 рік відповідачу була нарахована заробітна плата в розмірі 98661,98 грн., враховуючи вирахувані прибутковий податок в розмірі 17 759,15 грн. та військовий збір в розмірі 1881,84 грн., дохід відповідача склав 79 020,99 грн. 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік Відповідача складає суму в розмірі 3951,05 грн., а судовий збір складає суму в розмірі 4542,00 грн., що перевищує 5 відсотків розміру річного доходу відповідача за попередній календарний рік.

Проте, апеляційний суд вважає, що зазначені представником скаржника обставина щодо неможливості сплатити судовий збір не є достатніми підставами для звільнення від сплати судового збору з урахуванням майнового стану сторони.

Відповідно до частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В постанові Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження№ К/9901/14384/18 зазначено, що визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Верховний Суд зауважив, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі №990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу.

Для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

На підтвердження тяжкого майнового станову відповідача, її представник надав довідку Відділу освіти, культури, сім`ї, молоді та спорту виконавчого комітету Ташанської сільської ради, видану ОСОБА_1 , яка працює на посаді службовець на складі (1 ст.) Полого-Вергунівського ліцею Ташанської сільської ради по даний час та у 2024 році отримувала заробітну плату. Всього нараховано за відпрацьований період 01.01.2024 по 31.12.2024 року 98661,98 грн.

Клопотання не містить даних та на їх підтвердження доказів про реальний майновий стан та доходу ОСОБА_1 , зокрема, скаржник не надала суду даних про рух коштів на банківських рахунків, про склад сім`ї, про наявність чи відсутність рухомого чи нерухомого майна, інших активів; або інших доказів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду слід відмовити.

При цьому скаржник не позбавлена можливості повторно подати до суду клопотання про звільнення від сплати судового збору (відстрочку, зменшення суми), додавши вищевказані докази на підтвердження свого майнового стану.

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги повинен становити 3028 грн. х 150% = 4542 грн.

Отже, скаржник повинна сплатити судовий збір у розмірі 4542 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач коштів: ГУК у Солом.р-ні/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0026010, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а.

Оригінал квитанції необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , яке подане представником ОСОБА_2 , про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на заочне рішення Переяславського міськрайонного суду Київської області від 07 травня 2025 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Т.І. Ящук