УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у витребуванні доказів

"06" листопада 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва, у складі головуючого судді Хромової О.О., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2025 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, сторонам роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено процесуальні строки.

20 жовтня 2025 року (вхід. від 22 жовтня 2025 року, № 63839) до суду від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про витребування доказів, а саме: просив витребувати з матеріалів справи

№ 760/9595/24 (провадження № 2/760/2862/25), яка знаходиться в провадженні Солом`янського районного суду міста Одеси (суддя Ішуніна Л.М.), копії Протоколу та технічної записи судового засідання по справі № 760/9595/24 (провадження № 2/760/2862/25), яке відбулося 09 вересня 2025 року, та приєднати їх, як докази, до матеріалів справа № 755/19854/25 (провадження № 2/755/14520/25).

На обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває справа № 760/9595/24 (провадження № 2/760/2862/25) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння.

У матеріалах цієї справи знаходяться протокол судового засідання по справі від 09 вересня

2025 року та запис його технічної фіксації, які, відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 76 ЦПК України, є доказами того, що ОСОБА_2 принизила честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 , як фізичної особи, чим завдала йому моральної шкоди, що сталося 09 вересня 2025 року у судовому засіданні у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва.

Ці докази, всупереч вимог частини другої статті 83 ЦПК України, не могли бути подані до суду разом з поданням позовної заяви, оскільки Солом`янським районним судом міста Києва до теперішнього часу вони не надані до Електронного кабінету ОСОБА_1 у підсистемі «Електронний суд», доказом чого є електронний документ «Знімок екрану 2025-10-20 031309», що сталося не зважаючи на те, що позивач здійснив всі залежні від нього дії, спрямовані на їх отримання: ще 11 вересня 2025 року звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з заявою № 67088/25, в якій просив надати через Електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС Протокол та технічну запис судового засідання по справі № 760/9595/24 (провадження № 2/760/2862/25), яке відбулося 09 вересня 2025 року.

27 жовтня 2025 року (вхід. № 64800) до суду від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Бабенка І.С., надійшли заперечення на клопотання про витребування доказів.

Представник зазначив, що в тексті позовної заяви, яка прийнята до провадження та призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, позивач не зазначає про те, що він планує в майбутньому подати такий доказ, як протокол та технічний запис судового засідання від 09 вересня

2025 року по справі № 760/9595/24 та про неможливість його подання разом з позовною заявою, також не зазначено у позові, які дії були вчинені ним, як позивачем, для отримання вказаного доказу, та як такий доказ буде підтверджувати чи спростовувати фактичні обставини. Таким чином, позивачем порушено вимоги закону щодо порядку та строків подання доказів, визначені пунктами 7, 8 частини третьої статті 175 ЦПК України, частинами другою, четвертою статті 83 ЦПК України.

З огляду на викладене у задоволенні клопотання просив відмовити.

Розглянувши подане клопотання, вивчивши матеріали позовної заяви, суд дійшов таких висновків.

Згідно із пунктами 2, 3 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право: подавати докази; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Статтею 83 ЦПК України встановлено правила подачі доказів.

Так відповідно до частини першо-п`ятої статті 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Також вимогами частини третьої статті 175 ЦПК України встановлено вимоги до форми та змісту позовної заяви. Зокрема, в пункті 8 частини третьої статті 175 ЦПК України передбачено, що, серед іншого, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди, позовну заяву подано засобами підсистеми «Електронний Суд» ЄСІТС 29 вересня 2025 року. Водночас, суд враховує, що позовна заява ОСОБА_1 від 29 вересня

2025 року не містить зазначення переліку доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою.

Обгрунтовуючи вимоги позовної заяви та клопотання про витребування доказів ОСОБА_1 зазначає, що 09 вересня 2025 року у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва мало місце судове засідання по справі № 760/9595/24 (провадження № 2/760/2862/25) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння. У судовому засіданні ОСОБА_2 принизила честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 , як фізичної особи, чим завдала йому моральної шкоди, що може бути підтверджено протоколом судового засідання від 09 вересня 2025 року та записом його технічної фіксації. 11 вересня 2025 року ОСОБА_1 звернувся з клопотанням по справі № 760/9595/24 щодо отримання через електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС протоколу та технічного запису судового засідання від 09 вересня 2025 року.

До матеріалів клопотання про витребування доказів від 20 жовтня 2025 року долучено паперову копію інформації про документи, що надійшли до суду по справі № 760/9595/24 (провадження

№ 2/760/2862/25) з електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС. Дати виготовлення вказаної паперової копії не вказано, останній запис про надходження документів по справі - 03 жовтня 2025 року.

Відповідно до частини першої статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Під процесуальним строком розуміють строк, в межах якого вчиняються певні процесуальні дії.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення ( стаття 127 ЦПК України).

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Подане позивачем ОСОБА_4 клопотання про витребування доказів не містить клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, на подачу клопотання про витребування доказів.

Окремо суд звертає увагу позивача, що частиною другою статті 84 ЦПК України встановлено, що у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Водночас, до матеріалів клопотання також не долучено доказів відсутності у документах справи

№ 760/9595/24 в підсистемі «Електронинй суд» протоколу судового засідання від 09 вересня 2025 року та технічного запису такого судового засідання.

При цьому, суд звертає увагу позивача, що він є стороною у справі № 760/9595/24, що перебувала у провадженні Солом`янського районного суду міста Києва та не позбавлений права знайомитись із матеріалами справи, робити з них витяги, копії, отримувати технічний запис судового засідання, що відповідає положенням статті 43 ЦПК України.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень.

Відповідно до частини сьомої, восьмої Розділу XI «Засвідчення та видавання копій судових рішень і документів» Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України 20 серпня 2019 року № 814 копії документів, долучених до судової справи, можуть видаватися за письмовою заявою відповідальними працівниками суду, відповідно до резолюції судді в провадженні якого знаходиться справа, або голови суду, у разі зберігання справи в архіві. Копія такого документа засвідчується як така, що відповідає матеріалам справи, та скріплюється печаткою суду. Копія документа, долученого до судової справи у паперовій формі, виготовляється шляхом виготовлення фотокопії (сканованої копії, ксерокопії) з документа.

Також пунктами 1-3 розділу V «Видача копії технічного запису судового засідання» Інструкції щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання, затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України 06 червня 2022 року № 156, встановлено, що відповідно до вимог процесуального законодавства учасники справи мають право отримати копію технічного запису судового засідання (копію відео- та (або) звукозапису).

У разі подання учасником справи заяви про видачу копії запису судового засідання та пред`явлення підтвердження сплати судового збору, відповідальна особа суду може обрати один з наступних способів видачі копії технічного запису судового засідання: 2.1. Надати засобами підсистеми відеоконференцзв`язку доступ до запису судового засідання в Електронному кабінеті користувача Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС). Цей спосіб можливий за умови реєстрації відповідного учасника справи в ЄСІТС; 2.2. Надати запис на оптичному диску у вигляді файлу, попередньо скопіювавши його із підсистеми відеоконференцзв`язку, автоматизованої системи діловодства суду чи з іншого цифрового носія, на якому в суді зберігається відповідний запис судового засідання.

У випадку сплати судового збору безпосередньо в Електронному кабінеті (за доступності відповідного функціоналу) учаснику справи автоматично надається доступ для скачування запису судового засідання в Електронному кабінеті. При цьому до автоматизованої системи діловодства суду автоматично направляється відповідна інформація про видачу копії технічного запису судового засідання та квитанція про сплату судового збору.

Позивач також не зазначає, чи звертався він до Солом`янського районного суду міста Києва із заявою про видачу копії протоколу судового засідання, а також видачі технічного засобу судового засідання нарочно, а також не надає доказів сплати судового збору за видачу копії технічного запису судового засідання у встановленом законодавством порядку та розмірі.

Окремо суд враховує, що прохальна частина клопотання позивача ОСОБА_1 містить вимогу про витребування документів по справі № 760/9595/24 саме у Солом`янського районного суду міста Одеси, а не міста Києва.

Водночас, справа № 760/9595/24 перебуває у провадженні Солом`янського районного суду міста Києва, що підтверджується відомостями відкритого порталу даних Єдиний державний реєстр судових рішень та зазначалося у тексті клопотання самим позивачем.

Витребування доказів судом має бути застосовано як виключення, а не як правило. Сторона не має зловживати правом клопотати про витребування доказів для отримання якої-небудь інформації, що може бути використана для доведення обставин, на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Таким чином, враховуючи заявлені вимоги, наявні у матеріалах справи документи, суд вважає, що клопотання позивача про витребування доказів не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 83, 84, 259, 260, 354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди, - відмовити.

Ухвала окремо від рішення суду не підлягає оскарженню. Відповідно до положень частини другої статті 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду. Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (пункт 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України).

Суддя О.О. Хромова