"22" жовтня 2025 р. Справа № 363/5743/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2025 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Свєтушкіна Д.А. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення частки у спадковому майні та визнання обов`язкової частки,-

УСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області від представника позивача адвоката Наталенка Д.А. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення частки у спадковому майні та визнання обов`язкової частки.

Позовну заяву ухвалою судді Вишгородського районного суду Київської області від 06.10.2025 року залишено без руху, оскільки її подано без дотримання вимог ст. 175, 177 ЦПК України і встановлено для усунення недоліків строк 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Згідно вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

Суд зазначає, що немайновими вимогами є вимоги про захист права або інтересу, об`єктом якого виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідно до ч.1 ст. 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Враховуючи вищезазначене, заявлені позивачем позовні вимоги є майновими, оскільки пов`язані з визначенням часток у спадковому майні щодо житлового будинку та земельних ділянок, що піддаються грошовій оцінці.

У цьому випадку відповідно до положень ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а саме спірного житлового будинку та земельних ділянок, що є спадковим майном, станом на дату подачі позовної заяви до суду, для чого позивачу необхідно провести оцінку зазначеного нерухомого майна.

Однак, у порушення зазначених норм, позовна заява не містить ціни позову за предявленими вимогами, та оцінку спірного нерухомого майна.

Також відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Залежно від ціни позову сплачується судовий збір у відповідному розмірі, а саме відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання фізичної особою позовної заяви майнового характеру, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (15140,00 грн).

Судом встановлено, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 3 633,60 грн за подання позовної заяви, однак через відсутність ціни позову, суд позбавлений можливості зазначити у якій саме сумі підлягає доплаті судовий збір.

Отже позивачеві необхідно доплатити судовий збір, враховуючи розмір судового збору, встановлений ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» з урахуванням визначеної оцінкою дійсної вартості спірного нерухомого майна та віднявши суму вже сплаченого судового збору та надати до суду документ, що підтверджує сплату судового збору.

Окрім того, частиною 1 ст. 30 ЦПК України передбачено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Враховуючи ті обставини, що позовна заява не містить відомостей щодо вартості усіх зазначених у позові об`єктів, а саме житлового будинку з надвірними будівлями, який знаходяться у АДРЕСА_1 , земельної ділянки з кадастровим номером :08:146:0104 площею 0.25 га з цільовим призначенням 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) та земельних ділянок загальною площею 4,08 га, що розташовані на території Покотилівської сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області з цільовим призначенням для ведення виробництва, з кадастровими номерами товарного сільськогосподарського :02:000:2198 площею :02:000:2184 площею 3,2545 га з цільовим призначенням 01.01 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва), суд позбавлений можливості вирішити питання щодо підсудності цього позову Вишгородському районному суду Київської області.

Враховуючи вищевикладене, позивачу слід усунути вказані недоліки позовної заяви та зазначити ціну позову із врахування вартості спірного майна, підтвердити доказами окрему вартість кожного з об`єктів вказаного у позові майна, сплатити судовий збір з урахуванням цих відомостей та ціни позову, а також надати до суду документ на підтвердження сплати судового збору.

Відповідно до вищезазначеної ухвали позивачу було надано строк у десять днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Як вбачається з довідки про доставку електронного листа по справі №363/5743/25 від 06.10.2025 року, ухвалу було надіслано одержувачу, а саме представнику позивача адвокату Наталенку Дмитру Андрійовичу в його електронний кабінет та доставлено до електронного кабінету 07.10.2025 року.

Станом на 22.10.2025 року позивачем та його представником не усунуто недоліки вказані в ухвалі суду від 06.10.2025 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки, у визначений ухвалою строк, представником позивача недоліки позовної заяви не були усунуті, згідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення частки у спадковому майні та визнання обов`язкової частки вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Д.А. Свєтушкіна