Справа № 645/4305/25
Провадження № 2/645/2380/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К РА Ї Н И

14 жовтня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді - Шевченко Г.С.

за участю секретаря судового засідання - Пастушенко К.Р.,

представника позивача Кирилець М.О.(в режимі відоеоконференції)

представника відповідача - ОСОБА_1 (в режимі відоеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Немишлянського районного суду м.Харкова в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

01.07.2025 року до Немишлянського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 15.10.2021 року, Вишгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис № 484.

Ухвалою судді Немишлянського районного суду м.Харкова від 02.07.2025 відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін, справу призначено до розгляду в судове засідання.

02.09.2025 через систему «Електронний суд» представник відповідача адвокат Висоцький Р.В. направив до суду зустрічний позов про поділ спільного майна подружжя, в якому просить залучити до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Укргазбанк», визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/2 частку садового будинку, загальною площею 117,0 кв.м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/2 частку земельнї ділянкь площею 0,0195 га з кадастровим номером :04:007:2349, яка розташована за адресою: Київська обл., Бориспільський р-н., с/рада Гнідинська, «Осокор» садівницьке товариство, стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 понесені судові витрати.

У судове засідання позивач ОСОБА_2 не з`явилася, повідомлялась про дату та час слухання справи своєчасно та належним чином.

Представник позивача адвокат Кирилець М.О. в судовому засіданні проти прийняття зустрічного позову заперечувала, посилаючись на різні предмети позову, різний порядок їх розгляду, склад учасників та строки розгляду справ, а також пропуск строку на подання зустрічного позову.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, повідомлявся про дату та час слухання справи своєчасно та належним чином.

Представник відповідача-адвокат Пахомова В.А. в судовому засіданні підтримала клопотання про прийняття зустрічного позову, просила прийняти до спільного провадження разом із позовом про розірвання шлюбу зустрічний позов про поділ майна подружжя, оскільки ці справи є взаємопов`язані та їх спільний розгляд є доцільним.

Вирішуючи заявлене представником відповідача клопотання про прийняття зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісним позовом суд, вислухавши думку учасників справи, дослідивши первісний та зустрічний позови, приходить до наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 2ст. 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно вимог ч.1 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

У відповідності до вимог ст. 193ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

За ч. 3 ст.193 ЦПК вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Отже, зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного). По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача. По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише у строк для подання відзиву. По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Суд наголошує, що прийняття зустрічного позову дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їхніх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.

Однак, вирішуючи питання про прийняття до розгляду зустрічного позову, слід виходити з такого.

У своїх постановах від 27.01.2021 у справі №908/1688/20, у постанові Великої Палати від 13.03.2019 № 916/3245/17 Верховний Суд зазначав, що зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним, при цьому взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах.

У п. 21 постанови Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі №904/6157/19 вказано, що взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у наступному: обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

У постанові від 20 березня 2019 у справі № 910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що зважаючи на положення частини другої статті 180 Господарського процесуального кодексу України, Велика Палата Верховного Суду враховує, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду. Взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Так, підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Незважаючи на те, що, обидва позови стосуються одних і тих же сторін, вивчення змісту первісного та зустрічного позову свідчить про те, що фактично вони обґрунтовані різними підставами, до позовних заяв додані різні докази, предмет доказування є різним.

Крім того, справа про розірвання шлюбу розглядається судом в порядку спрощеного позовного провадження у строки, встановлені для вказаної категорії, а справа про поділ майна подружжя підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

Суд звертає увагу, що задоволення зустрічного позову в даному випадку не доводить відсутність у позивача правової підстави на задоволення первісного позову, який за наявності визначених законом підстав, також може бути задоволеним. Так само і відмова в задоволенні одного з позовів не свідчитиме про наявність підстав для автоматичного задоволення іншого позову. Ухвалення рішень за кожним з позовів залежатиме від того, чи будуть доведені сторонами обставини, які мають значення для справи і на які вони посилаються як на підставу своїх вимог. Тому ризик ухвалення суперечливих або взаємовиключних рішень в даному випадку відсутній.

Отже суд доходить висновку, що в даному випадку об`єднання вимог за первісним та зустрічним позовами може ускладнити розгляд справи та не сприятиме оперативному розгляду справи.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи, що судом не встановлено взаємопов`язаності позовів та доцільності їх спільного розгляду, суд приходить до висновку про відмову у прийнятті зустрічного позову.

В свою чергу повернення зустрічної позовної заяви не позбавляє позивача за зустрічним позовом подати позов на загальних підставах.

При цьому суд роз`яснює, що ОСОБА_3 не позбавлений можливості у разі наявності спору звернутись до суду в загальному порядку.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.49, 193, 194, 197,199,258,260-261 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Зустрічну позовну заяву повернути відповідачу.

Копію зустрічного позову долучити до матеріалів справи.

Роз`яснити відповідачу, що відмова у прийнятті зустрічного позову не перешкоджає зверненню до суду із зазначеним позовом у загальному порядку.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 15.10.2025.

Суддя Г. С. Шевченко