Провадження № 2-о/643/437/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.10.2025 м. Харків

Салтівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого Поліщук Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Костенюк А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Салтівського районного суду міста Харкова заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Харківська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі свого представника адвоката Курила С.Л. звернулась до суду із заявою, у якій просить встановити факт спільного проживання однією сім`єю між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яким мав місце у період з 2000 року по 14.08.2009 у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 26.08.2025 заяву залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків заяви.

12.09.2025 ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова прийнято заяву до розгляду, призначено судове засідання.

09.10.2025 від представника заінтересованої особи Харківської міської ради Громова О.В. надійшли додаткові пояснення, в яких представник заінтересованої особи прохає залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 , посилаючись на те, що у заяві ОСОБА_1 зазначає, що метою звернення до суду є подальше оформлення спадкових прав на частину квартиру АДРЕСА_2 , що належала на праві власності спадкодавцю ОСОБА_2 . Необхідність звернення до суду з зазначеною заявою виникла внаслідок неможливості оформлення спадкових прав на частину зазначеної квартири. Таким чином вбачається юридичний інтерес Харківської міської ради, який в умовах неприйняття спадщини іншими спадкоємцями та спливу одного року з моменту відкриття спадщини полягає в її обов`язку звернення до суду з заявою про визнання спадщини частини квартири АДРЕСА_2 відумерлою та у разі ухвалення відповідного судового рішення подальшому переходу цього майна у власність територіальної громади, що узгоджується зі ст. 1277 Цивільного кодексу України. Крім того Харківська міська рада, як представницький орган місцевого самоврядування, оспорює факт спільного проживання однією сім`єю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який мав місце у період з 2000 року по 14 серпня 2009 року у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . У даному випадку існує спір про право, оскільки Харківська міська рада оспорює право заявника на спадкове майно.

Учасники справи в судове засідання не з`явились.

Представник заявника ОСОБА_3 прохав провести судове засідання без участі заявниці та її представника, заяву про встановлення факту проживання однією сім`єю задовольнити.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогоюзвукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши поданні письмові пояснення та матеріали справи, суд дійшов до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окреме провадження - це самостійний вид цивільного судочинства, в якому відсутній спір про право.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану.

При цьому в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.

Встановлення факту, що має юридичне значення, в окремому провадженні можливе при умові, що факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення та встановлення такого факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Пленум Верховного Суду України у п. 1 постанови «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 року № 5, роз`яснив, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до п. 3 цієї Постанови у тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

З огляду на викладене, слід дійти висновку про те, що визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є зміст суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Отже, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Відповідно до ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Згідно з положеннями ч.1, 2, 3 ст. 1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини.

Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно - за його місцезнаходженням.

Статтею 338 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 10Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Частиною 1 ст. 60Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Зі змісту заяви про встановлення факту родинних відносин слідує, що встановлення факту проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини необхідне заявниці для виникнення у неї права на спадкування майна після ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , що складається з частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Харківська міська рада заперечує проти заявлених ОСОБА_1 вимог та не визнає за нею право на спадкування після смерті ОСОБА_2 .

Оскільки з моменту смерті ОСОБА_2 до звернення ОСОБА_1 до суду з цією заявою сплинуло більше одного року, з урахуванням обов`язку Харківської міської ради звернутися до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою у відповідно до вимог ст. 1277 ЦК України, суд вважає, що між Харківською міською радою та заявницею наявний спір про право.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Згідно з ч. 4 ст. 315 ЦПК України, якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи суддя залишає заяву без розгляду.

Отже, суд вважає, що заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Харківська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю, слід залишити без розгляду, роз`яснивши заявниці, що вона вправі звернутися до суду із позовом у порядку позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 294, 315, 353 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Харківська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявниці, що вона має право подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Т.В. Поліщук