ПОСТАНОВА

іменем України

30 вересня 2025 року м. Кропивницький

справа № 405/4512/25

провадження № 22-ц/4809/1512/25

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах Чельник О.І. (головуючий, суддя-доповідач), Єгорової С.М., Карпенка О.Л.,

за участю секретаря судового засідання Антошиної А.В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Любченко Володимир Михайлович, на ухвалу Подільського районного суду міста Кропивницького від 21 липня 2025 року у складі судді Волоткевича А.В.,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2025 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення від права на спадкування ОСОБА_2 1979 року народження; ОСОБА_3 1981 року народження; ОСОБА_4 1985 року народження, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про забезпечення позову, у якій просила заборонити приватному нотаріусу Кропивницького міського нотаріального округу Драній Ірині Валентинівні вчиняти будь-які дії щодо видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заяви зазначила, що вона звернулась до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Драної І.В. з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Заяву у неї було прийнято, але їй було повідомлено, що свідоцтво про право на спадщину нотаріус не зможе видати, оскільки вона не була офіційною дружиною покійного, тому для отримання свідоцтва про право на спадщину порадив звернутись до суду з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю. Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 27 січня 2025 року по справі №405/3226/22 встановлено факт проживання однією сім`єю без шлюбу ОСОБА_1 з ОСОБА_5 . Зазначила, що із заявами про прийняття спадщини до нотаріуса також звернулись дочки померлого ОСОБА_5 від першого шлюбу, а саме ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , як спадкоємці першої черги. Вважає, що вони не мають права на спадкування, оскільки вчинили замах на життя спадкодавця та ухилилися від надання спадкодавцеві допомоги при можливості її надання, коли останній перебував у безпорадному стані. Оскільки спадкова справа після смерті ОСОБА_5 заведена, відповідачі по у справі можуть отримати свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_5 , як спадкоємці першої черги, та приватний нотаріус має право видати відповідні свідоцтва про право на спадщину, що в свою чергу може порушити права ОСОБА_1 на спадщину, яка відкрилася після смерті спадкодавця ОСОБА_5 та унеможливить виконання можливого судового рішення, а тому просила вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони нотаріусу вчиняти будь-які дії щодо видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті спадкодавця.

Ухвалою Подільського районного суду міста Кропивницького від 21 липня 2025 року у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Любченко Володимир Михайлович, подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушенням норм процесуального права, просила вказану ухвалу скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення її заяви про забезпечення позову.

Представник відповідачів адвокат Кривонос А.І. направив до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просив ухвалу Подільського районного суду міста Кропивницького від 21 липня 2025 року залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Любченко В.М., без задоволення.

У судовому засіданні апеляційного суду адвокат Любченко В.М. підтримав доводи поданої апеляційної скарги, просив її задовольнити.

Представник відповідачів адвокат Кривонос А.І. просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного судового рішення колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а ухвала суду першої інстанції зміні в її мотивувальній частині, виходячи з такого.

Постановляючи оскаржувану ухвалу про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову суд першої інстанції виходив з того, що заявником не надано допустимих і достатніх доказів заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_5 , а також не надано доказів кола спадкоємців, що вказує на відсутність обґрунтованих підстав для її задоволення.

Апеляційний суд не може погодитись з такими висновками суду у повному обсязі, виходячи з такого.

Відповідно до частин першої, другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до пункту другого частини першої та частини третьої статті 150 ЦПК України позов може бути забезпечено забороною вчиняти певні дії; заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17.

Отже, застосовуючи заходи забезпечення позову, суди повинні перевірити відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, яка звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до статей 2, 7, 39 Закону України «Про нотаріат» правовою основою діяльності нотаріату є Конституція України, цей Закон, інші законодавчі акти України.

Нотаріуси або посадові особи, які вчиняють нотаріальні дії, у своїй діяльності керуються Конституцією України, законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, Міністерства юстиції України та його територіальних органів, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради Автономної Республіки Крим і Ради міністрів Автономної Республіки Крим.

Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами та посадовими особами органів місцевого самоврядування встановлюється цим Законом та іншими актами законодавства України.

Відповідно до ст.66 Закону України «Про нотаріат» на майно, що переходить за правом спадкоємства до спадкоємців або держави, нотаріусом або в сільських населених пунктах - посадовою особою органу місцевого самоврядування, яка вчиняє нотаріальні дії, за місцем відкриття спадщини видається свідоцтво про право на спадщину.

Частиною четвертою статті 42 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що вчинення нотаріальної дії зупиняється до вирішення справи судом за обґрунтованою письмовою заявою заінтересованої особи, яка звернулася до суду та на підставі отриманого від суду повідомлення про надходження позовної заяви заінтересованої особи, яка оспорює право або факт, про посвідчення якого просить інша заінтересована особа.

Крім того, пунктами 3, 4 глави 2 розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 №296/5, зареєстрованого Міністерством юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595, також встановлено, що за обґрунтованою письмовою заявою заінтересованої особи, яка звернулась до суду, та на підставі отриманого від суду повідомлення про надходження позовної заяви заінтересованої особи, яка оспорює право або факт, про посвідчення якого просить інша заінтересована особа, вчинення нотаріальної дії зупиняється до вирішення справи судом. Відкладення або зупинення вчинення нотаріальних дій з дійснюється на підставі чинного законодавства.

Тобто, зазначеними вище Законом України «Про нотаріат» та Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України передбачено позасудовий спосіб недопущення порушення та ефективний захист прав позивача в частині недопущення видачі свідоцтв про право на спадщину, яка відкрилась після померлого спадкодавця, до набрання законної сили судовим рішенням у цій справі.

Апеляційний суд наголошує, що за наявності спору щодо спадкового майна спадкодавця, нотаріус самостійно зупиняє нотаріальні дії з видачі свідоцтв про право на спадщину будь-кому до вирішення цивільного спору у суді. А тому, дійсно, правові підстави для забезпечення позову шляхом накладення заборони нотаріусу вчиняти певні дії відсутні з зазначених вище підстав.

Проте, позивач не позбавлений права звернутись до нотаріальної контори з відповідною обґрунтованою заявою про зупинення вчинення нотаріальної дії.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до пунктів 3, 4 частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Оскільки суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права, колегія суддів вважає, що мотивувальна частина ухвали суду першої інстанції підлягає зміні, з викладенням її мотивувальної частини в редакції цієї постанови. В решті ухвалу суду слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382-384 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Любченко Володимир Михайлович,задовольнити частково.

Ухвалу Подільського районного суду міста Кропивницького від 21 липня 2025 року від 14 травня 2025 рокузмінити, виклавши мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

В іншій частині ухвалу суду залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 08 жовтня 2025 року.

Головуючий суддя О.І. Чельник

Судді C.М. Єгорова

О.Л. Карпенко