Номер провадження 2/756/6969/25
14 жовтня 2025 року м. Київ
Оболонський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді- Шролик І.С.,
секретаря судового засідання - Лисенко Д.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію,
Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач є споживачем послуг, що надаються ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» за адресою: АДРЕСА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_1 .
24 липня 2024 року за адресою АДРЕСА_1 , в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками позивача виявлено порушення п. 2.3.1, п. 2.3.2, п. 2.3.3, п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), 6.4.2 ККО, що відповідає порушенню п. 8.4.2. ПРРЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів до електромережі, що не є власністю ОС. Самовільне підключення виконано кабелем ПВ 2Х4 мм2 з клем магістральних мереж і заходило в кв. 118.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 серпня 2025 року справу передано на розгляд судді Шролик І.С.
Відповідно до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, суддею скеровано запит до Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) КП ГІОЦ «Реєстру територіальної громади м. Києва» щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.
20 серпня 2025 року надійшла відповідь щодо зареєтрованого місця проживання відповідача ОСОБА_1 та вказано адресу: АДРЕСА_1 .
Ухвалою суду від 21 серпня 2025 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду на 14 жовтня 2025 року у порядку спрощеного позовного провадження, визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
13 жовтня 2025 року до суду від представника позивача надійшла заява про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, у якій просить стягнути з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн., які понесені у зв`язку з розглядом справи.
У судове засідання 14 жовтня 2025 року представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений судом належним чином. 13 жовтня 2025 року представник позивача Гаєва Ю.В. надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, у якій зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному та не заперечує щодо заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання 14 жовтня 2025 року не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Судова повістка про виклик до суду, копія ухвали суду про відкриття провадження та позовна заява з додатками надсилалася на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 . Кореспонденція повернулася на адресу суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Клопотання про відкладення розгляду справи відповідач не надіслав, про причину неявки суд не повідомив, відзив та інші заяви з процесуальних питань від нього до суду не надходили.
Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України в разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України та відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Стаття 263 ЦПК України, передбачає, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін і дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд вважає за можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення про задоволення позову, з наступних підстав.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» здійснює постачання електричної енергії до квартири АДРЕСА_2 .
Згідно з Інформацією про задеклароване/зареєстроване місце проживання особи Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської РДА № 135783939 від 19 серпня 2025 року вбачається, що з 12 грудня 2015 року по теперішній час ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Отже є споживачем послуг з постачання електричної енергії (особовий рахунок № НОМЕР_1 ).
23 липня 2024 року складено Наряд-завдання № НОМЕР_2 на відключення ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 за заявкою №283954.
24 липня 2024 року за адресою АДРЕСА_1 , в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками позивача виявлено порушення п. 2.3.1, п. 2.3.2, п. 2.3.3, п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), 6.4.2 ККО, що відповідає порушенню п. 8.4.2. ПРРЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів до електромережі, що не є власністю ОС. Самовільне підключення виконано кабелем ПВ 2Х4 мм2 з клем магістральних мереж і заходило в кв. АДРЕСА_3 .
Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються положеннями ст. 714 ЦК України, Закону України "Про ринок електричної енергії", Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП №312 від 14 березня 2018 року.
Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник), зобов`язана надавати іншій стороні (абоненту) енергетичні ресурси, а споживач (абонент) зобов`язаний сплачувати вартість прийнятих ресурсів та виконувати передбачений договором режим їх використання.
Взаємовідносини між побутовим споживачем електричної енергії та енергопостачальною організацією регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року.
Відповідно до ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 1.1.1 ПРРЕЕ вимоги Закону та ПРЕЕЕ є обов`язковими для виконання всіма споживачами.
Відповідно до пункту 5.1.1 глави 5.1 розділу V ПРРЕЕ оператор системи має право: отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів; проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності; контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача.
Пунктом 5.5 Правил передбачено, що споживачі електричної енергії зобов`язані: дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПРРЕЕ, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше.
Судом встановлено, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» постачає електричну енергію у квартиру АДРЕСА_4 , споживачем якої є відповідач ОСОБА_1 .
Пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів.
П.п. 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
Акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово - експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.
У п. 8.2.6. ПРРЕЕ зазначено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
Відповідно до п.п. 8.4.1 ПРРЕЕ оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.
Пп. 7 п. 8.4.2. ПРРЕЕ передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення такого порушення як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.
Відповідно до ст. 77 Закону України від 13.04.2017 року № 2019-VIII "Про ринок електричної енергії", який набрав чинності з 11.06.2017 року, учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Дійсність виявленого порушення та факт його фіксації підтверджується актом про усунення порушення, долученими фотосвітлинами.
Викладені в акті обставини суд вважає такими, що знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду доказами, і не спростовані відповідачем, а сам акт вважає допустимим доказом порушення ПРРЕЕ та надає підстави для стягнення збитків, оскільки складений належним чином, підписані трьома представника постачальника електричної енергії. До того ж в акті міститься вся необхідна інформація та опис порушення, яке було виявлене на момент складення акту про порушення, а також необхідні дані для визначення вартості необлікованої електричної енергії.
Енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.
Перевіряючи правомірність та обґрунтованість проведеного позивачем розрахунку розміру відшкодувань збитків, суд керується ПРРЕЕ.
Враховуючи доведеність в ході судового розгляду завдання збитків відповідачем позивачу, в результаті здійснення споживання електроенергії без обліку розрахунковим лічильником, що є порушенням ПРРЕЕ із спричиненням збитків, та визначає наявність деліктних зобов`язань, в яких вина є доведеною та не спростована відповідачем, а відтак є юридичною підставою для покладення на відповідача обов`язку сплати завданих збитків.
Згідно з ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Згідно зі ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справ, покладаються, у разі задоволення позову - на відповідача.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь АТ «ДТЕК Київські електромережі» в рахунок відшкодування документально підтверджених витрат судового збору 3028,00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 19, 23, 28,76-113, 141, 263-265, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію - задовольнити.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст судового рішення складено 14 жовтня 2025 року.
Суддя Шролик І.С.