У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 жовтня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О. вирішуючи питання про прийняття цивільної справи за позовом Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи без самостійних вимог на предмет спору Ужгородська окружна прокуратура, Закарпатська обласна прокуратура, про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовною заявою Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи без самостійних вимог на предмет спору Ужгородська окружна прокуратура, Закарпатська обласна прокуратура про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння. (справа №308/10744/25).

Ухвалою суду від 29.08.2025 (головуюча суддя Бенца К.К.) прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 24.09.2025 заяву про самовідвід судді Бенци К.К. задоволено, відведено суддю Бенца К.К. від розгляду справи за позовом Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області поданою в особі уповноваженого представника Лейба Є. до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи без самостійних вимог на предмет спору Ужгородська окружна прокуратура, Закарпатська обласна прокуратура про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння.

Протоколом повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 25.09.2025 головуючим суддею по справі визначено Малюка В.М.

Ухвалою суду від 26.09.2025 справу прийнято до провадження судді Малюка В.М., призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 03.10.2025 заяву представника Оноківської сільської ради про відвід судді Малюка В.М. задоволено, цивільну справу №308/10744/25 за позовною заявою Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи без самостійних вимог на предмет спору Ужгородська окружна прокуратура, Закарпатська обласна прокуратура про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння передано до канцелярії суду для повторного перерозподілу автоматизованою системою документообігу суду даної справи іншому складу суду.

Протоколом повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 03.10.2025 головуючим суддею по справі визначено Шепетко І.О.

Вирішуючи питання про прийняття справи до свого провадження суд зазначає наступне.

Оноківська сільська рада із метою захисту своїх порушених прав звернулася до суду з позовом про витребування із чужого незаконного володіння ОСОБА_1 земельної ділянки загальною площею 1 га, з кадастровим номером :11:015:0376.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Також, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч.4 ст. 177 ЦПК України).

У п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При зверненні до суду із даним позовом позивачем не додано документу про вартість спірної земельної ділянки.

При цьому в позові зазначено, що позов не містить вимог майнового характеру і до додатків позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 3028,00 грн.

Положеннями Закону України «Про судовий збір» чітко визначена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, таким чином позивачу необхідно надати суду документ про вартість спірної земельної ділянки, визначити розмір судового збору та доплатити частину судового збору відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» (ст.4).

Окрім того, 09.04.2025 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4292-IX від 12.03.2025, яким передбачено зміни і до ЦПК України.

До позовної заяви позивачем не надано документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Відповідно до ч.5 ст.390 ЦК України, суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Згідно ч.14 статті 265 ЦПК України у разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду суд вирішує питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову - про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача.

Отже, в разі, якщо суд прийде до переконання про невідповідність відповідача критеріям добросовісного набувача і відмовить в позові та ін., держава отримає назад внесені позивачем на депозит суду грошові кошти, що нівелює будь-які ризики втрати суми оцінки майна.

Як вбачається, сільською радою подано позов про витребування земельної ділянки площею 1 га, якій присвоєно кадастровий номер :11:015:0376 в порядку ст.387 ЦК України, із чужого незаконного володіння, тобто віндикаційний позов.

Суд зауважує, що в пояснювальній записці до проекту Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилання захисту прав добросовісного набувача» метою запропонованих змін визначено: 1) вдосконалення правозастосування у правовідносинах щодо витребування майна у добросовісного набувача шляхом чіткого розмежування віндикаційного та негаторного позовів та можливості їх заявлення; 2) вирішення питання компенсації добросовісному набувачеві при витребуванні майна на користь держави чи територіальної громади та подальшого відшкодування шкоди за рахунок винних осіб на користь держави чи територіальної громади; 3) посилення правових засад захисту прав та інтересів добросовісного набувача у випадку вибуття майна з власності держави чи територіальної громади.

Отже мета вказаного Закону співвідноситься з метою цивільного судочинства, визначеної частиною 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, зокрема, ефективним захистом порушених прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Таким чином, держава регламентувала порядок звернення органів державної влади, органів місцевого самоврядування та прокурорів до суду з позовами, направленими на вилучення майна з приватної власності інших осіб, шляхом визначення спеціального порядку звернення, що включає забезпечення прав відповідача через внесення депозиту у розмірі вартості майна, який буде спрямований на відшкодування вартості майна в разі задоволення позову.

Добросовісність є однією із загальних засад цивільного законодавства (п.6 ч.1 ст.3 ЦК України).

Судом прийнято до уваги, що за змістом ч.5 ст.12 ЦК України добросовісність набувача презюмується, тобто незаконний набувач вважається добросовісним, поки не буде доведено протилежне.

Враховуючи вищевикладене, внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду є обов`язковою умовою для вирішення спору.

З огляду на вказані норми закону суд дійшов висновку про зобов`язання позивача долучити до матеріалів справи експертно-грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером номер :11:015:0376 чинну на дату подання позовної заяви, а саме 29.07.2025 року, та внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, станом на дату подання позовної заяви 29.07.2025 року.

З огляду на вищезазначене, суд доходить висновку про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу необхідно:

- надати до суду експертно-грошову оцінку земельної ділянки;

- відповідно до експертно-грошової оцінки, доплатити розмір судового збору відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» (ст.4), документ підтверджуючий доплату судового збору надати до суду;

- внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, надати суду документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду зазначених грошових коштів.

Виходячи з вищезазначеного і відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч.12 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

В разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (ч.13 ст. 187 ЦПК України).

Керуючись ст. ст.175,177,185 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи без самостійних вимог на предмет спору Ужгородська окружна прокуратура, Закарпатська обласна прокуратура, про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.ч. 12-13 ст. 187 ЦПК України роз`яснити позивачу, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду..

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Шепетко