Справа № 214/8055/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2025 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Інтернет-магазину «Stylus.ua», Товариства з обмеженою відповідальністю «Стайлус ЮА», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Сервісний магазин «Stylus», про захист прав споживача, стягнення суми матеріальних збитків, моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом про стягнення з відповідачів Інтернет-магазину «Stylus.ua», Товариства з обмеженою відповідальністю «Стайлус ЮА» суму матеріальних збитків у розмірі 114 999,00 грн. вартості сплаченого ним товару, Інтернет-магазину «Stylus.ua», Товариства з обмеженою відповідальністю «Стайлус ЮА», також неустойки за кожен день прострочення виконання зобов`язань по гарантійному ремонту товару в сумі 365 696,82 грн. і моральну шкоду в сумі 50 000,00 грн., посилаючись на несправність придбаного товару та неповернення придбаного ним товару з гарантійного ремонту виконавця послуг.

Ухвалою суду від 15 серпня 2025 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків терміном десять днів з дня вручення (отримання) ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Указана ухвала надсилалась судом на електронну адресу позивача, зазначену у тексті позовної заяви, згідно довідки про доставку електронного листа, документ доставлено до електронної скриньки позивача 15.08.2025.

Верховний Суд у постанові від 28 квітня 2023 року у cправі № 904/272/22 зазначив, що застосовуючи процесуальний закон і формуючи відповідну практику, видається важливим враховувати реальні обставини, в яких працюють суди, і тлумачити його у світлі забезпечення гарантій на доступ до суду та його безперервної роботи; лише такий підхід забезпечить практичну відповідь на реальні проблеми та виклики сучасності; надсилання рішення рекомендованим листом з повідомлення про вручення є способом забезпечення права учасника справи знати про ухвалене судом рішення, однак через відсутність фінансування суди не надсилають судові рішення рекомендованими листами, а повідомляють учасника про ухвалення рішень і можливість їх отримання альтернативними засобами комунікації - телефоном, електронною поштою, месенджерами; такі дії мають ту ж саму мету - проінформувати учасника справи.

Якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом; це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них;

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно та добросовісно; тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення, а тому самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію

Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести "ризик незнання" учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними;

У наведених висновках Суд звертається до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постановах від 22.11.2022 у справі 29/5005/6325/2011 (904/7806/21), від 20.01.2023 у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22), від 20.04.2023 у справі № 920/367/17.

Крім викладеного Суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), що визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження;

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989);

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів;

Також Суд зазначає, що Держава Україна, витративши значні ресурси, створила інформаційне поле, де зацікавлена особа може знайти інформацію про судову справу. Функціонує ЄДРСР. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема «Електронний кабінет» ЄСІТС. Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

У даній справі, що розглядається, позивач ОСОБА_1 подав неналежно оформлену позовну заяву, яку суд ухвалою від 15.08.2025 залишив без руху та надав позивачу строк для усунення недоліків, які не усунуто, хоча позивач безумовно обізнаний про свою ініціативу звернення до суду, а відтак мав проявити зацікавленість у розгляді своєї заяви. Крім того позивач безпосередньо зазначив у заяві у власних реквізитах електронну пошту, а отже, повідомивши суду, як один із своїх засобів зв`язку електронну пошту, ОСОБА_1 мав вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого йому судового провадження та долю йогої власної заяви, та мав усвідомлювати, що суд може комунікувати з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації .

Суд ураховує, що в умовах воєнного стану надсилання судових рішень на електронну пошту, яка зазначена учасником процесу в поданих ним документах як власна електронна адреса, є доцільним і спрямованим на досягнення мети, яка полягає у повідомленні учасника процесу про ухвалене судове рішення (постанова Верховного Суду від 28 квітня 2023 року у cправі № 904/272/22).

Суд також звертає увагу, що при надсиланні листів на електронну пошту у відправника є можливість запросити сповіщення про доставку (що фактично є отриманням листа) та про прочитання такого листа, складання довідки про факт надсилання, тощо.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у постанові від 20.04.2023 у справі № 920/367/17.

Згідно частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ураховуючи викладене, оскільки позивачем зазначені в ухвалі суду недоліки у встановлений строк не усунуто, суд вважає необхідним позов повернути позивачу роз`яснивши, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Повернути позивачу позовну заяву ОСОБА_1 до Інтернет-магазину «Stylus.ua», Товариства з обмеженою відповідальністю «Стайлус ЮА», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Сервісний магазин «Stylus», про захист прав споживача, стягнення суми матеріальних збитків, моральної шкоди.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу складено 13 жовтня 2025 року.

Суддя А.В. Ткаченко