КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/5269/2025
У Х В А Л А

17 жовтня 2025 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Поліщук Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 25 червня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою та розподіл особового рахунку, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 25 червня 2025 року відмовлено у задоволенні позовних вимог. Повне рішення складено 25 червня 2025 року.

Не погодившись з ухваленим рішенням, 08 серпня 2025 року ОСОБА_1 через суд першої інстанції подано апеляційну скаргу, яка одночасно містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення. Вказує, що копію рішення суду отримано 25 червня 2025 року за допомогою мобільного застосунку «Дія». У зв`язку із необхідністю у правничій допомозі у справі звернувся до центру надання безоплатної правничої допомоги, яким призначено адвоката лише 08 липня 2025 року згідно доручення 004-2606462. Консультації із призначеним центром адвокатом проведено 17 липня 2025 року та 18 липня 2025 року. Підготовлені центром надання безоплатної правничої допомоги документи отримано скаржником 08 серпня 2025 року.

Згідно статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повне рішення складено 25 червня 2025 року.

З даних довідки про доставку електронного листа убачається, що документ в електронному вигляді «Рішення» від 25 червня 2025 року по справі №755/9641/25 надіслано 25 червня 2025 року одержувачу на його електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.59).

Згідно даних сайту ЄДРСР убачається, що до реєстру оскаржуване судове рішення надіслано 25 червня 2025 року, зареєстровано 26 червня 2025 року, а надання загального доступу забезпечено 30 червня 2025 року.

Згідно даних доручення №004-2606462 від 08 липня 2025 року, виданого на підставі наказу Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги (далі ? Центр), призначено адвоката Сміленко А.А. для надання безоплатної вторинної правничої допомоги ОСОБА_1 у вигляді здійснення представництва інтересів у судах у справі №755/9641/25.

Згідно даних Протоколу узгодження правових питань щодо представництва за доручення №004-2606462 від 08 липня 2025 року адвокатом Сміленко А.А. проведено із ОСОБА_1 конфіденційні зустрічі 17 липня 2025 року та 18 липня 2025 року із отриманням інформації та документів, під час зустрічі 08 серпня 2025 року адвокатом Сміленко А.А. передано ОСОБА_1 підготовлені документи по справі.

Апеляційну скаргу подано 08 серпня 2025 року.

Верховний Суд у постанові від 02 жовтня 2024 року у справі №260/4277/21 вказав, що при вирішенні питання про поновлення стороні процесуального строку для звернення із скаргою до суду апеляційної інстанції необхідно виходити із дати отримання такою особою тексту оскаржуваного судового рішення, надісланого у порядку та у спосіб, встановлений законом.

З урахуванням викладеного, зазначені скаржником підстави для поновлення строку на оскарження судового рішення суд уважає поважними, оскільки вони узгоджуються з матеріалами справи, а тому пропущений строк підлягає поновленню.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до пункту 3 частини 4 та частини 5 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Одночасно із поданням апеляційної скарги, скаржником заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору. Вказує, що скаржник є учасником бойових дій, предмет спору стосується житлових прав скаржника та розмір судового збору перевищує 5% річного доходу ОСОБА_1 .

До апеляційної скарги на підтвердження наведеного долучено:

- посвідчення ОСОБА_1 щодо статусу учасника бойових дій;

- пенсійне посвідчення ОСОБА_1 (за віком).

Законом України "Про судовий збір" визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 цього Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення встановлено Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Статтею 4 цього Закону передбачено, що до ветеранів війни належать: учасники бойових дій, особи з інвалідністю внаслідок війни, учасники війни.

Статтею 12 цього Закону визначено пільги учасникам бойових дій.

У статті 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правничу допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом таких питань.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" суд має ураховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

З аналізу наведених норм можливо констатувати, що пільги, визначені пунктом 13 частини 1 статті 5 України "Про судовий збір", поширюються на учасників бойових дій лише у справах, пов`язаних з їх соціальним захистом.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини 1 статті 5 України "Про судовий збір" наведено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19, від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17, від 20 січня 2021 року у справі №9901/258/20.

Аналогічної позиції притримується Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 20 січня 2025 року у справі № 990/205/24.

Із змісту позовної заяви та позивних вимог убачається, що спір у цій справі є приватно-правовим за своїм характером. Убачається, що спір у цій справі не пов`язаний із соціальним захистом прав позивача як учасника бойових дій, оскільки виник з метою розподілу рахунків на оплату комунальних послуг, відтак відсутні підстави для його звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Згідно частини 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до частини 5 статті 136 ЦПК особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати, зобов`язана одночасно надати докази, які підтверджують наявність обставин, якими обґрунтоване таке клопотання.

Разом з цим, стаття 8 Закону України "Про судовий збір" конкретизує порядок, умови відстрочення сплати судового збору та коло осіб, до яких може застосувати суд цю норму.

Відповідно до положень статті 8 Закону України "Про судовий збір":

1. Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.

3. При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Із загального аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Апеляційний суд не убачає підстав для задоволення клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору на підставі статті 8 Закону України "Про судовий збір", оскільки скаржником не надано доказів на підтвердження майнового, який є ключовим елементом при вирішенні питання про відстрочення сплату судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), ? не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб в 2025 році становив 3028,00 грн, таким чином 0,4 розміру цієї суми становить 1211,20 грн.

Установлено, що при зверненні до суду в 2025 році ОСОБА_1 просить суд встановити порядок по користування спірним об`єктом нерухомого майна та розділити особовий рахунок на сплату комунальних послуг за спірне нерухоме майно.

Відтак, за звернення до суду із цією апеляційною скаргою слід сплатити судовий збір у розмірі 3633,60, який розраховано таким чином: 1211,20 грн * 2 (кількість позовних вимог немайнового характеру) = 2422,40 грн * 150% = 3633,60 грн.

Апеляційну скаргу подано в паперовій формі, відтак відсутні підстави для застосування положення частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір".

З огляду на наведене, особі, яка подає апеляційну скаргу, слід сплатити судовий збір у розмірі 3633,60 грн.

Судовий збір слід сплатити на наступні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Особі, яка подає апеляційну скаргу, слід надати Київському апеляційному суду (судді Поліщук Н.В.) документ про сплату судового збору у вказаному розмірі та на зазначені реквізити.

При вчиненні дій, що пов`язані з виконанням цієї ухвали, особі, якій вона адресована, відповідь слід надавати за адресою Київського апеляційного суду, судді Поліщук Н.В.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 25 червня 2025 року.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 25 червня 2025 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення порушення вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, що викладені в ухвалі, - протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали, роз`яснивши, що у випадку невиконання вимог ухвали в цій частині апеляційна скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук