Номер провадження: 22-ц/813/7886/25
Справа № 521/1389/24
Головуючий у першій інстанції Плавич І. В.
Доповідач Сегеда С. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

15.10.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Сегеди С.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шавров Ігор Ігорович, на рішення Хаджибейського районного суду м. Одеси від 19 травня 2025 року по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з неповнолітніми дітьми та визначення способів участі матері у спілкуванні з ними,

в с т а н о в и в:

Рішенням Хаджибейського районного суду м. Одеси від 19 травня 2025 року вищезазначену позовну заяву ОСОБА_1 задоволено частково.

Зобов`язано ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_1 у спілкуванні з малолітніми дітьми ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Встановлено порядок участі ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з малолітніми дітьми ОСОБА_3 та ОСОБА_4 наступним чином:

- кожного вівторка та четверга, з 15 години 00 хвилин до 18 години 00 хвилин, у присутності батька дітей, та виключно за бажанням дітей.

- кожної суботи, з 10 години 00 хвилин до 18 години 00 хвилин, у присутності батька дітей, та виключно за бажанням дітей.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шавров І.І., подала апеляційну скаргу безпосередньо до суду апеляційної інстанції в порядку ст. 355 ЦПК України.

Однак, вищезазначена апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

До апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шавров І.І., додано клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі. В обґрунтування поданого клопотання скаржник зазначає, що наразі не має доходів та є вагітною.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір».

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина 2 цієї ж статті), якщо:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року по справі № 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20, зробила висновок, що з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19, провадження № 61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

За приписами частини 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином у клопотанні про відстрочення від сплати судового збору заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Тобто, основним у вирішенні питання про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору є встановлення майнового стану сторони, яка заявила відповідне клопотання. Дані обставини встановлюються судом на підставі доказів, що видається органами Пенсійного фонду України, та/або відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми/джерела виплачених доходів та утриманих податків, що видається органами Державної податкової служби України, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005року, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

На підтвердження свого майнового стану ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шавров І.І.,до клопотання про відстрочення сплати судового збору додала відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з січня 2025 року по червень 2025 року.

Проте, аналіз клопотання про відстрочення сплати судового збору та відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з січня 2025 року по червень 2025 року не можуть вважатись достатньою підставою для застосування положень статті 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки клопотання та додані до нього документи не містить достатніх доказів, які підтверджують майновий стан ОСОБА_1 , а тому заявнику потрібно надати додаткові докази на підтвердження вказаної обставини. Такими доказами, наприклад, можуть бути довідки про доходи (зокрема і фіскальних органів), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

Скаржником не надано даних про наявність рухомого чи нерухомого майна, рахунків у банківських установах, доказів, які б повно підтверджували розмір її річного доходу за попередній календарний рік (2024 рік), тощо.

Таким чином, апеляційний суд позбавлений можливості визначити, чи перевищує розмір судового збору, який підлягає сплаті, 5 відсотків розміру річного доходу заявника, без наявності відомостей щодо такого доходу за весь попередній календарний рік.

Крім цього, звільнення від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Враховуючи викладені обставини, апеляційний суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати, розмір судового збору визначається у відповідності з Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до підп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що позивач звернулася до суду з позовом в 2024 році з двома вимогами немайнового характеру.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028,00 грн.

Враховуючи викладене, скаржнику необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2906,88 грн. (1211,20х2х150%х0,8).

Надати до Одеського апеляційного суду документ про сплату судового збору, який перерахувати за наступними банківськими реквізитами або сплатити онлайн на офіційному веб-порталі Судова влада України: http://court.gov.ua/sud4813/gromadyanam/tax/:

Отримувач коштів: ГУК в Од.обл./Хаджибейськ. р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0015757

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Крім цього, відповідно до ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Статтею 123 ЦПК України передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно ч. 3 ст. 124 ЦПК України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що оскаржуване рішення суду ухвалено 19 травня 2025 року. Апеляційна скарга подана до суду за допомогою підсистеми (модуля) «Електронний суд»- 10 жовтня 2025 року.

Тому, апеляційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шавров І.І.,подана з пропуском строку, встановленого ст. 354 ЦПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шавров І.І.,зазначає, що позивач копію оскаржуваного рішення суду отримала засобами поштового зв`язку 06 серпня 2025 року.

Проте, скаржник звернувся до апеляційного суду лише 10 жовтня 2025 року без заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, в прохальній частині апеляційної скарзі також не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Суд апеляційної інстанції позбавлений можливості поновити строк на апеляційне оскарження за власною ініціативою. Поновлення строку можливе лише за наявності відповідної заяви особи, яка подає скаргу, із зазначенням поважних причин пропуску цього строку.

Таким чином, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шавров І.І.,необхідно звернутися із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, зазначивши причини пропуску строку звернення до суду з апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тобто скарга залишається без руху, про що повідомляється апелянт і йому надається строк для усунення недоліків.

Таким чином, апеляційна скарга, підлягає залишенню без руху із наданням скаржнику строку для усунення недоліків апеляційної скарги щодо подання клопотання про поновлення строку та надання доказів, щодо сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 354, 356, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шавров Ігор Ігорович, про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шавров Ігор Ігорович, на рішення Хаджибейського районного суду м. Одеси від 19 травня 2025 рокузалишити без руху, запропонувавши скаржнику усунути недоліки апеляційної скарги, зазначені в тексті ухвали, протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити скаржнику, якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано в зазначений строк або вказані підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, то буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Роз`яснити скаржнику, що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги щодо сплати судового збору протягом вказаного терміну апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Сегеда