УХВАЛА

22 жовтня 2025 року

м. Київ

справа № 686/10061/25

провадження № 61-12880ск25

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10 липня 2025 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 18 вересня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі представника - ГУНП в Хмельницькій області про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок незаконних рішень та бездіяльності посадових осіб держави Україна, що призвело до порушення конвекційного права на ефективний засіб юридичного захисту внаслідок надмірної тривалості кримінального провадження № 0000043,

встановив:

У квітні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до держави Україна в особі представника - ГУНП в Хмельницькій області, у якому просив суд стягнути на його користь з держави Україна 50 000 000, 00 грн моральної шкоди, завданої внаслідок незаконних рішень та бездіяльності службових осіб держави Україна, що призвело до порушення його конвекційного права на ефективний засіб юридичного захисту внаслідок надмірної тривалості кримінального провадження № 0000043 в порядку частини першої статті23 та статті1174 ЦК України, статті 55 Конституції України, статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10 липня 2025 року, залишеною без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 18 вересня 2025 року, в задоволенні позову відмовлено.

13 жовтня 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв'язку надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10 липня 2025 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 18 вересня 2025 року у вказаній справі.

Згідно зі статтею 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до пунктів 2, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Учасники справи зобов'язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

За приписами частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року в справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зроблено висновок про те, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Використання одними учасниками судового процесу та їхніми представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності цих осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, заходи, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі -ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

У касаційній скарзі ОСОБА_1 використовує образливі висловлювання, які є недопустимими під час написання ділових документів, виходять за межі нормальної, коректної та легітимної критики, відображають зневажливе ставлення до судової гілки влади, що неприпустимо при оформленні касаційної скарги та заяв, що до неї додаються.

Зокрема, ОСОБА_1 використовує в тексті скарги такі образливі висловлювання: «Хмельницький апеляційний суд (гордий та незалежний суд, що незалежний як від рішень ЄСПЛ, так і від норм національного законодавства та Законів Логіки і здорового глузду) виніс типову, завідома незаконну, замовну Постанову від 18 вересня 2025…»; «Хмельницький апеляційний суд … на замовлення невідомих мені осіб встановив, що « ОСОБА_1 ...перебуває в статусі заявника»…, самостійно за власною ініціативою, спотворив право, …».

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Ураховуючи викладене, Верховний Суд визнає подання ОСОБА_1 касаційної скарги в такій редакції виявом неповаги до суду та зловживанням процесуальними правами, у зв`язку з чим касаційну скаргуслід повернути.

Керуючись статтями 43, 44, 260, 263 ЦПК України,

ухвалив:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10 липня 2025 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 18 вересня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі представника - ГУНП в Хмельницькій області про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок незаконних рішень та бездіяльності посадових осіб держави Україна, що призвело до порушення конвекційного права на ефективний засіб юридичного захисту внаслідок надмірної тривалості кримінального провадження № 0000043, повернути.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов