Справа № 638/441/25
Провадження № 2/638/2554/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2025 року Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Невеніцина Є.В.,

за участю секретаря Лєбєдєвої А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про виправлення описки в рішенні суду від 22.09.2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів шляхом зобов`язання вчинити певні дії,-

УСТАНОВИВ:

В провадженні судді Шевченківського районного суду м.Харкова Невеніцина Є.В. перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів шляхом зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Згідно правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду від 21 липня 2020 року у справі №521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття.

Згідно матеріалів справи позивач зазначає своє зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 . В резолютивній частині рішення суду від 22.09.2025 зазначено зареєстроване місце проживання позивача за адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином, описка, допущена в рішенні Шевченківського районного суду м.Харкова від 22.09.2025 року по справі №638/441/25 є очевидною, не змінює суті рішення та підлягає виправленню.

Крім того, 30.09.2025 позивач звертався до суду із заявою про виправлення описки, зокрема і в цій частині, та в ухвалі суду від 03.10.2025 встановлено ідентичні обставини, а саме: наявність описки в рішенні суду від 22.09.2025 в частині не вірного зазначення номеру квартири позивача.

Разом з тим, в резолютивній частині ухвали суду від 03.10.2025 помилково це не вказано.

Керуючись ст.269 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку в рішенні суду від 22 вересня 2025 року по цивільній справі №638/441/25, провадження №2/638/2554/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів шляхом зобов`язання вчинити певні дії, зазначивши в резолютивній частині рішення "квартира АДРЕСА_3 ", замість помилково вказаного "квартира АДРЕСА_4 ".

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання відповідно до ч.2 ст.261 ЦПК України та може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Є.В.Невеніцин