У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"03" жовтня 2025 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання недійсним договору довічного утримання, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду міста Києва через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання недійсним договору довічного утримання, яка передана у провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

У порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України суддею витребувано інформацію про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, доходжу наступного.

Як убачається із заявлених позовних вимог, позивач просить суд:

1.визнати недійсним договір довічного утримання (догляду) від 14.04.2025, серія та номер 252, посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Лісняк О.Г.;

2.скасувати запис № 59459771 внесений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Лісняк О.Г. до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 14.04.2025 про державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 , на підставі договору довічного утримання (догляду) від 14.04.2025, серія та номер 252;

3.скасувати запис № 59460132 внесений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Лісняк О.Г. до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 14.04.2025 про державну реєстрацію заборони на нерухоме майно - квартири АДРЕСА_1 , на підставі договору довічного утримання (догляду) від 14.04.2025, серія та номер 252;

4.стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по справі.

Частина 1 статі 2 ЦПК України, вказує на те, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Так, відповідно до частини 1 статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

У відповідності до пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач, зокрема, посилається на ч.1 ст.202, ст. 203, ч.1 ст. 231 ЦК України.

Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч.1 ст.202 ЦК України).

Відповідно до статті 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Згідно ч.1 ст.231 ЦК України, правочин, вчинений особою проти її справжньої волі внаслідок застосування до неї фізичного чи психічного тиску з боку другої сторони або з боку іншої особи, визнається судом недійсним.

В той же час, посилаючись на вищевказані положення цивільного законодавства, позивач жодних обґрунтувань щодо вчинення насильницьких дій (фізичного чи психічного тиску) відповідачем відносно померлої ОСОБА_3 щодо укладення договору довічного утримання, у позові не наводить, тобто у позові відсутні обґрунтування позовних вимог, що суперечить п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Крім того, відсутні також обґрунтування позовних вимог №2 та №3 стосовно скасування записів про державну реєстрацію права власності на квартиру та про державну реєстрацію заборони на нерухоме майно - квартири АДРЕСА_1 , на підставі договору довічного утримання (догляду) від 14.04.2025.

У відповідності до пп. 2 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

У відповідності до вимог ч.6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру, за запитом ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , особу не знайдено.

Убачається, що за наданими у позовній заяві до суду відомостями про особу відповідача, останню у відповідних реєстрах ідентифікувати не вдалось, як і не вдалось за можливе встановити зареєстроване місце проживання. При цьому, до матеріалів позовної заяви будь-яких документів щодо особи відповідача не долучено, що також позбавляє суд ідентифікувати особу відповідача.

Таким чином, позивачу слід навести обґрунтування наявності в її володінні даних РНОКПП та місця проживання ОСОБА_2 , та з метою ідентифікації особи відповідача, позивачу слід надати копії документів, з яких суд матиме змогу ідентифікувати особу відповідача, зокрема, але не виключно: копію паспорту, копію реєстраційного номеру облікової картки платника податків, що підлягає усуненню.

Згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До матеріалів позовної заяви позивачем долучено квитанцію про сплату судового збору в сумі 968,96 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду: позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

За нормою ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У відповідності до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», установлено у 2025 році прожитковий мінімум працездатних осіб: 3 028 гривень.

За змістом позову убачається, що позивачем заявлено три позовні вимоги немайнового характеру, при цьому судовий збір сплачено лише за одну таку вимогу.

Таким чином позивачу слід сплатити судовий збір за дві інші вимоги немайнового характеру в сумі 1 937,92 грн.

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Дніпров.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок - №UA0026005, Код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суддя дійшов висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання недійсним договору довічного утримання - залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж п`ять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Суддя: