Справа № 545/4328/25
Провадження № 2/545/2563/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.10.2025 суддя Полтавського районного суду Полтавської області Цибізова С.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу до відповідача вказуючи, що останній є громадянином Турецької Республіки.

Ухвалою судді від 13.10.2025 позивачеві наданий термін для усунення недоліків сім днів з моменту отримання копії ухвали, оскільки позовна заява не відповідала вимогам ст.ст.175 ЦПК України та позовну заяву залишено без руху.

На виконання вимог ухвали суду представником позивача надана заява про усунення недоліків.

Відповідно до ч.1 ст.6 Європейської конвенції з прав людини кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Отже, суд який розглядає справу повинен бути судом встановоеним відповідним законом.

Відповідно до ч.1 ст. 497 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно ст.60 ЗУ "Про міжнародне притватне право" припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Відповідно до ст.60 ЗУ "Про міжнародне приватне право "Правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.

Згідно ч.10 ст.28 ЦПК України позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

З аналізу зазначених норм випливає, що зазначена норма регламентує підсудність спору саме за зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Схожа за змістом позиція викладена Верховним Судом у постанові по справі № 554/7669/21 від 24.06.2024 рогку визначення територіальної юрисдикції (підсудності) здійснюється з урахуванням зареєстрованого місяця проживання або перебування фізичної особи позивача. Тому позови, наведені в частині першій статті 28 ЦПК України, не можуть пред`являтися за фактичним місцем проживання або перебування позивача, відмінним від зареєстрованого.

Згідно відповіді з Полтавської міської ради від 01.10.2025 року №01-12-05-09/14829 відомості про реєстрацію ОСОБА_2 25.08.1980 року відсутні.

Враховуючи необхіжність викладення обставин, що мають значення для справи, в ухвалі судді від 13.10.2025 позивачеві зазначено про необхідність усунення недоліків та викладення обставин щодо підтвердженння останнього відомого місце проживання відповідача.

Разом з тим, недоліки зазначені в ухвалі від 13.10.2025 не усунуті, а саме: не зазначено чим підтверджується останнє відоме місце проживання відповідача за адресою реєстрації позивача, а саме: АДРЕСА_1 , як про це вказано в позовній заяві.

Відповідно до ч. 3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, вважаю за необхідне позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, згідно ч. 7 ст.185 ЦПК України.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: С. А. Цибізова