ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6204/25 Справа № 212/6011/23 Головуючий у першій інстанції: Демидова С. О. Суддя-доповідач: Красвітна Т. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2025 року Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого Красвітної Т.П.,

суддів: Городничої В.С., Петешенкової М.Ю.,

за участю секретаря Марченко С.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у складі судді Демидової С.О. від 26 березня 2025 року по справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Комунального підприємства «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради», треті особи Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, ОСОБА_1 , про скасування медичного висновку про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння),

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2023 року ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»звернулось до суду з позовом обґрунтовуючи це тим, що він 10 травня 2023 року на адресу ПАТ «ДТЕК Павлоградвутілля» від ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» надійшло повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 вих. №116/3940 від 05 квітня 2023 року, відповідно до якого ОСОБА_1 встановлено наступні діагнози: 1.Пневмоконіоз першої стадії (g/s,1/1,em), ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень першої стадії, групи «А», фаза нестійкої peмісії ЛН першого ступеня; 2.???Деформуючий артроз ліктьових суглобів (ПФ першого-другого ступеня деформуючий артроз колінних суглобів (ПФ першого-другого ступеня); 3.???Двобічна хронічна нейросенсорна приглухуватість другого ступеня (з легким зниженням слуху) за класифікацією ОСОБА_2 і Н.І. Пономаренко, захворювання професійне. На підставі висновку лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника, у відповідності до п.101 Порядку 337, Спеціалізованим профпатологічним закладам охорони здоров?я стосовно кожного хворого складає повідомлення про хронічне (професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (устав організації), а також профпатологу, який направив хворого до спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров?я. На виконання пункту 101 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року № 337, повідомлення за формою П-З вих. № 116/3940 від 05 квітня 2023 року було надіслано профпатологічним закладом охорони здоров?я також на адресу територіальному органу Держпраці. В повідомленні П-3 від 05.04.2023 р. серед факторів виробничого середовища та трудового процесу, що спричинило хронічне захворювання у ОСОБА_1 зазначено пил фіброгенної дії, фізичне навантаження, шум. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) оформляється висновком лікарсько-експертної комісії. Саме за результатами цього рішення про професійний характер захворювання профпатологічним закладом охорони здоров?я складено повідомлення за формою П-3. Позивач вважає, що медичний висновок лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння), щодо хронічного обструктивного захворювання легень у ОСОБА_1 не відповідають дійсним обставинам справи, пославшись на наступне. Відповідно до наказу Міністерства охорони здоров?я від 27.06.2013 року № 555 «Про затвердження та впровадження медико-технологічних документів зі стандартизації медичної допомоги при хронічному обструктивному захворюванні легень», хронічне обструктивне захворювання легені - поширене захворювання, яке можна попередити та лікувати, що характеризується стійким, зазвичай прогресуючим, обмеженням прохідності дихальних шляхів та асоціюється із підвищеною хронічною запальною відповіддю дихальних шляхів та легень на дію шкідливих часток та газів. Тяжкість перебігу захворювання в окремих пацієнтах обумовлена його рецидивом та наявністю супутніх захворювань. Головний фактор ризику хронічне обструктивне захворювання легені становить паління (в т. ч. пасивне). Поєднання куріння з бронхіальною гіперреактивністю і гіперімуноглобулінемією Е прискорює формування хронічного обструктивного захворювання легені. Іншими факторами ризику хронічного обструктивного захворювання легені є забруднення повітряного басейну відходами виробництва, продуктами згоряння різних видів палива, вихлопними газами. Хронічне обструктивне захворювання легені - результат взаємодії генів з оточуючим середовищем, в деяких випадках є результатом спадкового дефіциту альфа1-антитрипсину. Низька вага при народженні, вади розвитку легені, часті респіраторні інфекції в ранньому віці і в дитинстві, низький соціально-економічний статус, наявність бронхіальної астми та/або бронхіальної гіперреактивності, хронічний бронхіт, респіраторні інфекції - чинники, що впливають на розвиток та прогресування хронічне обструктивне захворювання легені. До факторів ризику хронічне обструктивне захворювання легені також належать несприятливі умови професійної діяльності, погодні умови і клімат (туман та підвищена вологість), інфекційні чинники. Основним професійним чинником розвитку хронічного обструктивного захворювання легені є пил різного походження, концентрації якого в повітрі робочої зони перевищують граничнодопустимі концентрації: неорганічний пил - мінеральний (алмазний), кадмієвий, кремнієвий, цементний, азбестний, металевий (залізо, мідь, титан, кобальт); органічний пил рослинного (зерно, бавовна, мука, дерево, тютюн) та тваринного походження (хутро, шкіра, кістки) синтетичний пил пластмаси, полімерні матеріали, барвники та ін.; аерозолі дезінтеграції, що утворюються в результаті механічного подрібнення (буріння, розпилювання то твердих матеріалів, та аерозолі конденсації у вигляді токсичних газів та парів з вмістом аміаку, хлору, сірчастого ангідриту, фосгену, різних кислот та ін., аерозолі , що утворюються при електрозварюванні, газорізці, виплавлянні та литті металу. Таким чином, професійний чинник розвитку хронічного обструктивного захворювання легені є лише одним з багатьох чинників і можливий лише при знаходженні особи у виробничому середовищі у концентраціях, що перевищують граничнодопустимі та працівник не забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання. Працівники ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в повному обсязі забезпеченні та використовують засоби індивідуального захисту органів дихання. Відповідно до інформаційної довідки про умови праці працівника від 05 січня 2023 року №ПС/3.1/246-23, затвердженої начальником Південно - Східного міжрегіонального управління Держпраці в Дніпропетровській області 05.01.2023 року, ОСОБА_1 був забезпечений спецодягом, спецвзуттям, засобами індивідуального захисту згідно розділу IV «Правил безпеки у вугільних шахтах» та діючих галузевих норм надання спецодягу, взуття та ЗАЗ для працівників. Так, впродовж своєї трудової діяльності ОСОБА_1 був забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання, а саме респіраторами РПА-ТД, що підтверджується довідкою служби з охорони праці. Використання респіратора РПА-ТД забезпечує очищення повітря що вдихається, до концентрації шкідливих речовин у повітрі, які не перевищують норми. Оскільки ОСОБА_1 , під час виконання трудових обов?язків був забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання, вважаємо концентрація шкідливих речовин у повітрі, яке пройшло фільтрацію через респіратор РПА-ТЛ та яке безпосередньо вдихав ОСОБА_1 , не перевищувала гранично допустимої норми. ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» при направленні повідомлення за формою П-3 вих. № 116/3940 від 05.04.2023 року наведенні обставини не досліджено та не враховано, що свідчить про помилковість Висновку про професійний характер хронічного обструктивного захворювання легені у ОСОБА_1 . Враховуючи наведені обставини, відсутнє достатнє підтвердження виникнення у ОСОБА_1 захворювання хронічного обструктивного захворювання легені внаслідок дії виробничих факторів, а відтак воно не може вважатися хронічним професійним захворюванням. Також зазначили що ОСОБА_1 з 2022 року не є працівником позивача, і позивач не отримував медичний висновок лікарсько експертної комісії про наявність (відсутність) у ОСОБА_1 хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою згідно з додатком 20, з обгрунтуванням діагнозів, який є важливим доказом для повного і об`єктивного розгляду справи (т. 1 а.с. 1-5). Тому позивач просив скасувати Медичний висновок ЛЕК спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я ДУ Український науково-дослідний інститут промислової медицини про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) в частині встановлення ОСОБА_1 професійного характеру захворювання «Пневмоконіоз першої стадії, ускладнений хронічним обстуктивним захворюванням легень першої стадії групи «А», фаза нестійкої ремісії. ЛН першого ступеня.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 26 березня 2025 року в задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Комунального підприємства «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради», треті особи: Південно - Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, ОСОБА_1 про скасування медичного висновку про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) відмовлено в повному обсязі.

В апеляційній скарзі ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», посилаючись на неповне з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, ставить питання про скасування оскаржуваного рішення та ухвалення нового судового рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Колегія суддів звертає увагу, що про час та місце слухання даної справи апеляційним судом сторони повідомлені належним чином у відповідності до вимог ст. 128-130 ЦПК України, що підтверджується письмовими матеріалами справи.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваного рішення, виходячи з наступного.

Встановлено судом та стверджується зібраними у справі доказами, що відповідно до довідки, виданої заступником директора з ОП, ОСОБА_1 працював на ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» шахта «Дніпровська» з 17.12.2004 по 04.07.2022 - гірничим майстром дільниці вентиляції і техніки безпеки. За результатами здійснення посадовими особами підприємства та територіальних органів Держпраці контролю за використанням працівниками засобів індивідуального захисту відповідно до вимог з охорони праці, не встановлено випадків виконання робіт ОСОБА_1 без застосування ЗІЗ, у зв`язку з чим на підприємстві не видавались накази про притягнення зазначеного працівника до дисциплінарної відповідальності за не використання ЗІЗ (а.с. 11 т.1).

05 квітня 2023 року КП «ДОКЛ ім.І.І. Мечникова» ДОР» складено медичний висновок ЛЕК про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1

05 квітня 2023 року відповідно до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві направлено ПрАТ ДТЕК Павлоградвугілля повідомлення за формою П-3 про хронічне професійне захворювання (отруєння) ОСОБА_1 .

У вказаному повідомленні за вих.№116/3940 від 05.04.2023 зазначено діагноз основний:

1. Пневмоконіоз першої стадії (g/s,1/1,em), ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень першої стадії, групи «А», фаза нестійкої peмісії ЛН першого ступеня;

2. Деформуючий артроз ліктьових суглобів (ПФ першого-другого ступеня деформуючий артроз колінних суглобів (ПФ першого-другого ступеня).

3???. Двобічна хронічна нейросенсорна приглухуватість другого ступеня (з легким зниженням слуху) за класифікацією ОСОБА_2 і Н.І. Пономаренко - захворювання професійні від 05 квітня 2023 року (а.с. 6 т.1).

Згідно декларації про відповідність засобу індивідуального захисту вимогам Тимчасового регламенту від 28 серпня 2020 року, засоби індивідуального захисту органів дихання: респіратори протиаерозольні РПА-ТД-1, РПА-ТД-2, категорія 3, код ДКПП 32.99.59 відповідають технічному регламенту засобів індивідуального захисту, затвердженими постановою КМУ від 27.08.2008 №76. Термін дії з 28 серпня 2020 року до 27 серпня 2023 (а.с. 9 т.1).

30 липня 2021 року Державною службою України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів надано висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи респіратора протиаерозольного РПА-ТД-1, РПА-ТД-2, в якому вказано, що респіратора протиаерозольного РПА-ТД-1, РПА-ТД-2 відповідно ТУ У 25.1-4-2003/зміни №1-3 Песпіратор протиаерозольний РПА-ТД Технічні умови відповідають вимогам діючого санітарного законодавства України і за умови дотримання вимог цього висновку можуть бути використані в заявленій сфері застосування (а.с. 8 т.1).

Відповідно до паспорту якості №570 від 24 жовтня 2022 року, фільтри ФРПА Р2 R відповідають вимогам ТУ У 32.9-3:2013 зм.1 за класом Р2 (а.с. 10 т.1).

В інформаційній довідці Південно - Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 05 січня 2023 року, виданій ОСОБА_1 зроблено висновок про те, що згідно з Державними санітарними нормами та правилами «Гігієнічна класифікація за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу», затвердженими Наказом МОЗ України від 08 квітня 2014 року №248, загальна оцінка умов праці ОСОБА_1 відноситься за професією гірничий майстер дільниці вентиляції і техніки безпеки до 3 класу 3 ступеню «Шкідливі» (а.с. 7 т.1).

27 грудня 2023 року Південно - Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці складено припис про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, зайнятості населення, зайнятості та працевлаштування осіб з інвалідністю, здійснення державного гірничого нагляду №ПС/ДН/45278/0080/П/ОП з терміном усунення порушень - 29.12.2023 ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

У зазначеному приписі вказано зміст правопорушення - ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» не надало протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 стосовно ОСОБА_1 до Південно - Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці письмову інформацію про прізвище ім`я по батькові та посаду представника, якого пропонується включити до складу комісії з розслідування та водночас створенні перешкоди проведення розслідування, чим порушено ст. 22 Закону України «Про охорону праці» та зобов`язано генерального директора ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Вороніна С.А. усунути порушення (а.с. 202-204 т.1).

Відповідно до наданої відповіді Південно - Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці на адвокатський запит від 17.01.2024, ОСОБА_1 повідомили, що у період з 22.12.2023 по 27.12.2023 було проведено позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки у Приватному акціонерному товаристві «ДТЕК Павлоградвугілля», з питань додержання вимог законодавства у сфері охорони праці. За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) було складено Акт від 27.12.2023 №ПС/ДН/45278/0080 та припис про усунення виявлених порушень законодавства від 27.12.2023 №ПС/ДН/45278/0080/П/ОП з терміном усунення порушень - 29.12.2023. У своїй відповіді на виконання припису про усунення виявлених порушень законодавства від 27.12.2023 № ПС/ДН/45278/0080/П/ОП керівник ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» повідомив, що листом від 09.11.2023 № 13/3213 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці було направлено письмову інформацію про прізвище, ім?я, по батькові та посаду представників роботодавця ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», яких пропонується включити до складу комісії з розслідування. При цьому зазначаємо, що інформація надійшла до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці 13.11.2023, в той час, коли 05.10.2023 сплинув строк дії повідомлення КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені I.I. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради про хронічне професійне захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , працівника ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 05.04.2023 № 116/3940. Таким чином, причиною не утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , працівника ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», була відсутність своєчасного надання Інформації. Також зазначено, що проведення розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) комісією з розслідування, до складу якої не входить представник роботодавця, суперечить вимогам Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337. Для попередження повторності порушень ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» посадовими особами Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці вживаються необхідні заходи в межах повноважень, визначених діючим законодавством, з урахуванням введення воєнного стану.

Позивачем також надано суду протокол випробувань фільтру протиаерозольного ФРПА Р2 №01/2024 від 04.03.2024 (а.с. 102-104 т.2).

Згідно з частиною другою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 16 ЦК України).

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів. Суд повинен установити, чи були порушені (чи існує можливість порушення), не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці.

Згідно з частиною першою статті 13 Закону України «Про охорону праці» роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

Частинами першою, другою статті 153 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України) передбачено, що на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Згідно зі статтею 171 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» професійне захворювання це захворювання, що виникло внаслідок професійної діяльності застрахованого та зумовлено виключно або переважно впливом шкідливих речовин і певних видів робіт та інших факторів, пов`язаних з роботою.

Частиною другою статті 30 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» встановлено, що факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності врегульована Порядком №337, який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин.

Згідно з пунктом 81 Порядку №337 на непрацюючих пенсіонерів або осіб, які не працюють, лікарем з гігієни праці територіального органу Держпраці складається інформаційна довідка про умови праці працівника у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі інформаційна довідка) згідно з додатком 14 на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях у разі збереження цих робочих місць на підприємстві (в установі, організації), де вони раніше працювали, а у разі їх відсутності отриманих на підставі наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах.

Пунктом 89 Порядку №337 передбачено, що усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню.

Віднесення захворювання до хронічного професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з цим Порядком та Переліком професійних захворювань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 листопада 2000 року №1662 (пункт 91 Порядку №337).

Для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу лікар-профпатолог області або міста направляє хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, якому МОЗ надало право встановлювати остаточний зв`язок захворювання з умовами праці, з відповідними документами. До високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я у разі потреби для встановлення діагнозу можуть направлятися також хворі, які проходять обстеження у науково-дослідних інститутах (установах) медичного профілю (пункт 93 Порядку №337).

Відповідно до пункту 94 Порядку №337 високоспеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння). Діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння) може бути змінений або відмінений високоспеціалізованим профпатологічним закладом охорони здоров`я, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень і повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) покладається на керівників таких закладів і голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) оформляється висновком лікарсько-експертної комісії.

У спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) приймається центральною лікарсько-експертною комісією Державної установи «Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України», у роботі якої мають право брати участь лікарі з гігієни праці територіального органу Держпраці, закладу охорони здоров`я, територіального органу Пенсійного фонду України, представники підприємства (установи, організації), первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представники вищого органу профспілки. Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку (пункт 95 Порядку № 337).

Пунктом 97 Порядку №337 передбачено, що професійний характер хронічного захворювання (отруєння) встановлюється лікарсько-експертною комісією високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (далі лікарсько-експертна комісія), склад якої затверджує керівник такого закладу. У разі потреби до роботи лікарсько-експертної комісії залучаються спеціалісти (представники) територіальних органів Держпраці, підприємства (установи, організації), територіального органу Пенсійного фонду України, первинної організації профспілки, членом якої є хворий, або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня).

Згідно з пунктом 99 Порядку № 337 рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: трудовій книжці для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); історії хвороби за весь період спостереження; направленні хворого на огляд до лікарсько-експертної комісії з медичним висновком лікаря-профпатолога; санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці; інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається лікарями з гігієни праці територіального органу Держпраці, який здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння); висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); акті за формою Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння).

У пункті 100 Порядку №337 зазначено, що висновок лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) видається працівникові, а його копія надсилається головному спеціалістові з професійної патології області або міста за місцем роботи або проживання працівника та територіальному органові Пенсійного фонду України. Хворому видається довідка про стаціонарне обстеження у високоспеціалізованому профпатологічному закладі охорони здоров`я. У зазначеному висновку, крім діагнозу, обов`язково зазначаються відомості про наявність (відсутність) професійного захворювання та придатність (непридатність) до роботи за професією у несприятливих (шкідливих) умовах праці.

Високоспеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органові Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я. Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника. У разі коли хворий працював на кількох підприємствах (в установах, організаціях), де були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), або за кількома професіями, під час роботи за якими були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), повідомлення за формою П-3 надсилається на останнє підприємство (в установу, організацію), де він працював за професією, під час роботи за якою були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) (пункт 101 Положення №337).

Пунктом 103 Положення №337 передбачено, що працівникові видається під розписку медичний висновок лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) у нього хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою згідно з додатком 20. Медичний висновок також надсилається лікарю-профпатологу, який направляв хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я за місцем його роботи або проживання (якщо він не працює).

Пунктом 105 Положення №337 передбачено, що після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів. Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування.

Пунктом 110 Порядку №337 зобов`язано роботодавця в установлений для проведення розслідування строк подати комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали.

У пункті 112 Порядку №337 визначено, що комісія з розслідування зобов`язана: розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).

Відповідно до пункту 113 Порядку 337 комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого.

За результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 (далі акт за формою П-4) згідно з додатком 21. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства (пункт 117 Порядку №337).

Акт підписується головою та всіма членами комісії з розслідування. У разі незгоди із змістом акта член комісії з розслідування підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово, підписує та додає до акта як його невід`ємну частину. Акт за формою П-4, підписаний членами комісії з розслідування, протягом доби затверджується керівником територіального органу Держпраці та завіряється печаткою (пункт 118 Порядку № 337).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) сформульовано висновки про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тож певна обставина може вважатися доведеною, якщо інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс.

Верховний Суд наголошує, що обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

У справі, що переглядається, місцевим судом вірно встановлено, що ОСОБА_1 працював в таких шкідливих умовах більше 10 років, а саме з 17.12.2004 до 04.07.2022 р. (17 років 6 місяців) у ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» шахта «Дніпровська» на посаді гірничого майстра дільниці вентиляції і техніки безпеки і на його робочому місці перевищували граничнодопустимі концентрації пилу, при нормі 4 мг/м3 вуглецю пилу, фактично було 23,73 мг/м3, про що зазначено в п. 6, 7 та п.9.1 Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього хронічного професійного захворювання ОСОБА_1 видана Південно - Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці від 05.01.2023 р. за № ПС/3.1/246-23.

Крім того, як зазначено в Інформаційній довідці про умови праці працівника, окрім показників пилу вуглецю, було перевищення і інших умов праці, таких як: перевищення рівня шуму, при допустимому граничному 80дБА, фактично було 82 дБА; природне освітлення взагалі було 100% відсутнє, про допустимому >0,6; температура повітря при нормі 19-25 градусів, фактично було 26,5; вологість повітря при нормі 75%, фактично було 85,8%; перебування у вимушеній робочій позі 13,1% часу зміни, при допустимому до 10%; переміщення у просторі протягом зміни при допустимому 8 км, фактично було 11,7 км; тривалість зосередження спостереження при допустимому 51-75%, фактично 82,2%; навантаження на слуховий аналізатор (при виробній необхідності сприйняття мови чи диференційованих сигналів), розбірливість слів та сигналів при нормі 100-90%, фактично було 70-50%; змінність роботи передбачена нормою двозмінна без нічної зміни, а фактично була нерегулярна змінність з роботою в нічний час.

Як зазначив представник відповідача в наданому відзиві на позовну заяву, відповідно до Виписок з медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого, ОСОБА_1 знаходиться на обліку з приводу пневмоконіозу першої стадії, ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень, та неодноразово лікувався через загострення хвороби, яке супроводжувалося тимчасовою втратою працездатності. Таким чином, за результатами проведених у відділенні профпатології КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР» комплексних клінічних, функціональних, рентгенологічних, лабораторних досліджень, вивчення перебігу хвороби та оцінки умов праці на робочих місцях, ОСОБА_1 було встановлено оспорюваний позивачем діагноз.

Колегія суддів звертає увагу, що КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР» для складання медичного висновку лікарсько-експертної комісії про наявність хронічного професійного захворювання та складання на його підставі повідомлення про хронічне професійне захворювання за формою П-3 вих. №116/3940 від 05 квітня 2023 року, мало усі потрібні дані, визначені у Порядку №337 для прийняття рішення про зв`язок захворювання ОСОБА_1 з умовами його праці.

Позивач не надав до суду доказів на підтвердження того, що він, як роботодавець, виявляв бажання брати участь у лікарсько-експертній комісії для встановлення наявності або відсутності професійного захворювання у ОСОБА_1 та повідомляв про це КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР».

Виходячи з викладеного, надавши належної оцінки представленим у справі доказам, у їх сукупності; встановивши, що ОСОБА_1 на посаді гірничого майстра дільниці вентиляції і техніки безпеки працював у ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в умовах впливу шкідливих факторів більше 10 років, а саме з 17 грудня 2004 року до 04 липня 2022 року, що дає підстави стверджувати, що пневмоконіоз першої стадії, ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень, могло розвинутися у нього саме як професійне захворювання через вплив низки факторів під час численних робочих змін; приймаючи до уваги, що відповідач, в межах своїх повноважень, мав усі потрібні дані, визначені у Порядку №337, для складання медичного висновку лікарсько-експертної комісії для прийняття рішення про зв`язок захворювання ОСОБА_1 з умовами його праці, при цьому позивач не надав належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження наявності істотних порушень при складанні медичного висновку за формою П-3, які б стали підставою для його скасування, - колегія суддів погодується з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову.

Доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_1 під час виконання трудових обов`язків був забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання, а головний фактор ризику ХОЗЛ становить паління (в тому числі пасивне) - є безпідставними, оскільки вони не спростовують правильних висновків суду першої інстанції та не є підставою для скасування рішення суду.

Посилання апелянта на те, що місцевий суд не врахував висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі №698/967/15-ц (провадження №14-676цс19), - є безпідставними, оскільки у наведеній постанові Велика Палата Верховного Суду вирішувала питання юрисдикційності спору про скасування акта розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання та виснувала, що комісія з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання не здійснює владних управлінських функцій на підставі законодавства, а розслідує причини виникнення хронічного професійного захворювання, про що складає відповідний акт за формою П-4, який не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, а тому не може бути предметом оскарження в адміністративному суді.

У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду погодилася з висновками судів попередніх інстанцій по суті спору, власних правових висновків щодо застосування норм матеріального права не зробила. До того ж спірні правовідносини у цій справі регулювалися Порядком №1232. Натомість у справі, що переглядається, спірні правовідносини врегульовані Порядком №337.

З наведених підстав суд дійшов переконання, що висновки, викладені в згаданій постанові Великої Палати Верховного Суду, не підлягають застосуванню до спірних правовідносин, оскільки їх сформульовано у справі, фактичні обставини та правове регулювання якої є відмінними від обставин справи, що переглядається.

Отже, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування місцевим судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а лише зводяться до переоцінки доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, колегія дійшла висновку про наявність підстав для залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваного рішення місцевого суду - без змін.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» залишити без задоволення.

Рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 26 березня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 10 жовтня 2025 року.

Головуючий Т.П. Красвітна

Судді В.С. Городнича

М.Ю. Петешенкова