Номер провадження 2/754/9066/25
У Х В А Л А

Іменем України

15 жовтня 2025 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши матеріали справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛО-СЕРВІС ГРУП» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги,

В С Т А Н О В И Л А:

У провадженні Деснянського районного суду міста Києва перебуває справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛО-СЕРВІС ГРУП» до ОСОБА_1 про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги за період з 01.12.2018 по 30.04.2025 у розмірі 49959,87 грн, яка складається із: заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 46894,02 грн; 3 процентів у розмірі 777,89 грн; збитки, завданих внаслідок інфляції у розмірі 2287,96 грн, а також судового збору у розмірі 3028,00 грн та витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 7000,00 грн.

Разом з відзивом на позовну заяву відповідач подав клопотання про витребування доказів, в якому просить витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛО-СЕРВІС ГРУП» належним чином засвідчені копії документів, що стосуються надання послуг за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

1. Документи, що підтверджують вартість та структуру послуг:

- рішення органу місцевого самоврядування (КМДА) або протоколи зборів співвласників, якими було затверджено кожен тариф на послугу з управління багатоквартирним будинком, що застосовувався Позивачем у період з 01.12.2018 по 30.04.2025;

- повну калькуляцію (детальний розрахунок) кожного тарифу, зазначеного в п.1, із розшифровкою вартості кожної складової послуги (прибирання, обслуговування ліфтів, поточний ремонт тощо).

2. Документи, що підтверджують фактичне надання послуг за період з 01.12.2018 по 30.04.2025:

- договір з підрядною організацією на технічне обслуговування та ремонт всіх трьох пасажирських ліфтів у відповідному під`їзді будинку;

- щомісячні акти виконаних робіт з технічного обслуговування та ремонту ліфтового обладнання, підписані представниками Позивача та підрядної організації;

- договори та акти виконаних робіт з планового та профілактичного обслуговування насосного обладнання систем водопостачання та опалення будинку;

- договір з підрядною організацією на вивезення побутових відходів.

3. Документи, що стосуються протипожежної безпеки (за період з 01.12.2018 по 30.04.2025):

- договір з підрядною організацією, що має відповідну ліцензію ДСНС України, на технічне обслуговування систем протипожежної автоматики та димовидалення у будинку АДРЕСА_1 ;

- акти перевірки працездатності систем протипожежної автоматики та димовидалення (щорічні або з іншою періодичністю, передбаченою регламентом);

- журнал технічного обслуговування зазначених систем.

4. Документи, що підтверджують статус позивача як виконавця послуг: документи (договір, акт приймання-передачі тощо), що підтверджують повноваження ТОВ «ЖИТЛО-СЕРВІС ГРУП» надавати послуги та виставляти рахунки за останні 6 місяців спірного періоду, враховуючи наявність інформації про обслуговування будинку іншою компанією («Сучасні муніципальні технології»).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Проте відповідачем не надані суду докази, які б підтвердили вжиття ним заходів для самостійного отримання цих доказів.

Також до відзиву на позовну заяву відповідачем подано клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомлення (викликом) сторін у зв`язку з значним обсягом спірних питань, наявністю суперечностей у наданих позивачем документах.

Відповідно до частини четвертої статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду:

1) малозначних справ;

2) справ, що виникають з трудових відносин;

3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд;

4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами, зокрема, є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною першою статті 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини третьої статті 274 ЦПК при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) ціну позову;

2) значення справи для сторін;

3) обраний позивачем спосіб захисту;

4) категорію та складність справи;

5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;

6) кількість сторін та інших учасників справи;

7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин;

3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно з частиною третьою статті 279 ЦПК України якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Частинами п`ятою та шостою статті 279 ЦПК України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до частини сьомої статті 279 ЦПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Оскільки відповідач виклав свої доводи щодо позовних вимог у відзиві на позовну заяву, ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (30*3028 = 90 840 грн), а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання, тому суд вважає, що заява про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін є такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 84, 258, 260, 261 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотань ОСОБА_1 про витребування доказів, розгляд справи у судовому засіданні з повідомлення (викликом) сторін відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК