Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/4150/25
Провадження № 2/279/1890/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2025 року м.Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі головуючого судді ІвашкевичО. Г., з секретарем судового засідання Маковською Д.О., розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу №279/4150/25 за позовом ОСОБА_1 до Коростенської об`єднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

09.07.2025 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області звернувся ОСОБА_1 з позовом до Коростенської об`єднаної територіальної громадин про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначає, що є рідним сином ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та до своєї смерті проживав в житловому будинку АДРЕСА_1 . Після смерті батька з спадкового майна залишився житловий будинок з погосподарськими будівлями та спорудами, присадибна земельна ділянка за адресою АДРЕСА_1 . За законом та заповітом інших спадкоємців, які мають право на спадкування немає. ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Кормінець М. М. із заявою про прийняття спадщини, але нотаріус роз`яснила листом за вих. № 165/01-16 від 02.04.2025 року, що він повинен був звернутися до нотаріальної контори з письмовою заявою про прийняття спадщини до шести місяців з дня смерті спадкодавця ОСОБА_2 , тому на даний час йому необхідно звернутися до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Як на поважну причину пропуску строку позивач посилається на те, що він з 01.09.2024 року є студентом денної форми навчання Харківського автомобільно-дорожнього фахового коледжу, який розташований в місті Харків. Враховуючи вищевикладене, у встановлений законом шестимісячний строк позивач через наявність об`єктивних причин, які вважає поважними, не подав до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

З огляду на зазначені обставини позивач звернувся до суду для визначення йому додаткового строку тривалістю 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті його батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 11.07.2025 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання на 11.08.2025 року.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 11.08.2025 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні о 09 год. 00 хв. 01.10.2025 року.

Позивач 01.10.2025 подав через канцелярію суду заяву про розгляд справи за його відсутності, підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позові.

Відповідачі 22.07.2025 року через електроний суд подав заяву про розгляд справи без його участі, у прийнятті рішення покладається на розсуд суду.

У зв`язку з неявкою сторін фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.

Дослідивши письмові докази та проаналізувавши їх з точки зору належності, допустимості, достовірності та достатності, суд дійшов висновку про таке.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1ст. 19 ЦПК України у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у м.Коростень у віці 73 років помер ОСОБА_2 , про що Коростенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) складений актовий запис № 927 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 23.07.2024 року.

Відповідно до листа виконавчого комітету Коростенської міської ради № 823/9 від 17.03.2025 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , був зареєстрований по АДРЕСА_1 та 23.07.2024 знятий з реєстрації у зв`язку зі смертю. На день смерті ОСОБА_2 інших зареєстрованих осіб не значиться.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої увійшло, зокрема, право на земельну ділянку та житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого міським відділом ЗАГС м.Коростень Житомирської області 24.05.2079 року, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , вказані ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Отже, вказаними документами підтверджується, що ОСОБА_1 відноситься до спадкоємців першої черги за законом до майна померлого батька ОСОБА_2 .

У відповідь на звернення ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Коростенського РНО Житомирської області надано лист № 165/01-16 від 02.04.2025 року, в якому зазначено, що відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 02.04.2025, спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не заводилася. Однак у зв`язку з пропущенням строку подання заяви про прийняття спадщини позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину та рекомендовано звернутися до суду.

Спірні відносини регулюються нормами книги 6 "Спадкове право" Цивільного кодексу України.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною 1 ст.1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, відповідно до якого заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі.

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Частиною 2 ст.1272 ЦК України встановлено, що за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує чи належить особа до кола спадкоємців за заповітом або законом, а також поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таку позицію послідовно дотримується у своїй практиці Верховний Суд, зокрема у справі № 172/888/18 у постанові від 30.07.2020 року.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини;2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини;3) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

У цій справі шестимісячний строк подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 сплив 07.01.2025 року, а позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у квітні 2025 року .

Разом з тим, як свідчать матеріали позовної заяви ОСОБА_1 є студентом першого курсу денного відділення Харківського автомобільно-дорожнього фахового коледжу на контрактній основі на підставі наказу № 01-05/258 від 14.08.2024 з початком навчання 01.09.2024 року із датою закінчення коледжу 30.06.2027 року, що підтверджується довідкою закладу освіти № 7201 від 04.09.2024 року та довідкою про здобувача освіти за даними Єдиної державної електронної бази з питань освіти від 12.06.2024 року.

За таких обставин доводи позивача про наявність у нього істотних трудонощів для звернення до нотаріуса у шестимісячний строк за місцем відкриття спадщини (м.Коростень Житомирської області) через віддаленість розташування населених пунктів та зайнятість у навчанні заслуговуються на увагу та є обґрунтованими. Суд також враховує незначну тривалість пропущення позивачем строку подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст.12, 81 ЦПК України сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Враховуючи вищевикладене, наведені позивачем причини, які є об`єктивними та істотними труднощами, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Щодо визначення строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд з урахуванням воєнного стану, відстані від місця знаходження позивача до місця відкриття спадщини, вважає за доцільне встановити 2 місячний строк, який буде достатнім для подання заяви.

У силу принципу диспозитивності цивільного судочинства питання щодо розподілу судових витрат у справі судом не вирішується.

Керуючись ст. 4, 12, 19, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Коростенської об`єднаної територіальної громади в Житомирській області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк у 2 (два) місяці для подання до нотаріусу заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Коростень Житомирської області, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили, визнавши причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його винесення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Оксана ІВАШКЕВИЧ