Справа № 364/772/25
Провадження № 2/364/436/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

24.09.2025 суддя Володарського районного суду Київської області Макаренко Л. А., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ), до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина Федеративної Республіки Нігерія (відомості щодо адреси проживання, інша контактна інформація не зазначена), про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Володарського районного суду Київської області 26.08.2025 надійшов зазначений позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу; відомості щодо зареєстрованого місця проживання Відповідача судом у порядку виконання вимог частин шостої восьмої статті 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) отримати не вдалось через відсутність даних щодо названого Відповідача у Єдиному державному демографічному реєстрі (запит суду від 28.08.2025), а також через відсутність жодних даних відносно Відповідача у позовній заяві.

Ухвалою суду від 02.09.2025 позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху через невідповідність її вимогам статті 175 ЦПК України, а саме: у зв`язку із відсутністю відомостей щодо місця проживання/перебування Відповідача, або його останнього відомого місця проживання, місцезнаходження його майна, тобто відомостей, які згідно з вимогами пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України є обов`язковими для вирішення питання щодо територіальної юрисдикції (підсудності) розгляду цієї справи. Цією ухвалою Позивачеві (його представнику) надано строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, роз`яснивши, що в разі їх неусунення в цей строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута Позивачеві.

На виконання зазначеної ухвали суду 15.09.2025 представником Позивача адвокатом Патківською О.В. (ордер на надання правничої допомоги від 08.09.2025 серія АІ № 1993911) було подано не заяву про усунення недоліків позовної заяви (чи уточнену позовну заяву). А клопотання про визначення способу виклику Відповідача, в якому представник Позивача просить визнати місце проживання (перебування) Відповідача невідомим та здійснити його виклик у судове засідання через оголошення на офіційному вебпорталі Судової влади України. До клопотання додано відповідь Державної міграційної служби України від 11.09.2025 № 8.1-9833/2-25 на її адвокатський запит від 08.09.2025 № 15, в якій Заявника (названого адвоката) було повідомлено про відсутність підстав для надання інформації відносно зареєстрованого місця проживання (перебування) Відповідача через відсутність особистої згоди останнього на надання такої інформації.

З огляду на це суд зауважує, що спосіб повідомлення/виклику учасника справи судом може вирішуватися лише після відкриття провадження за умови, що розгляд справи належить до юрисдикції (предметної, інстанційної, територіальної) відповідного суду.

Так, в згаданій вище ухвалі суду від 02.09.2025 було роз`яснено, що норми ЦПК і Закону України «Про міжнародне приватне право», на які, зокрема, міститься посилання в позовній заяві, визначають право якої країни має застосовуватись під час вирішення питань, зокрема, про розірвання шлюбу, але не вирішують питань щодо предметної, інстанційної і територіальної юрисдикції (підсудності), які визначаються виключно нормами національного процесуального законодавства України.

Відтак, питання відносно наявності у Володарського районного суду Київської області необхідної, зокрема, територіальної юрисдикції (підсудності) для розгляду цієї справи суд має вирішувати на підставі норм чинного процесуального законодавства України. Зокрема, судом було роз`яснено в ухвалі від 02.09.2025, що за загальним правилом частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Правила альтернативної підсудності (тобто за вибором позивача) визначено статтею 28 ЦПК України, на яку (без зазначення конкретної частини цієї статті) міститься посилання в позовній заяві. Проте за приписами частини другої статті 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача лише у разі: 1) якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти; 2) або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача, що в цій справи виключається через відсутність відповідних підстав.

Водночас територіальна юрисдикція суду у випадках подання позовів до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, визначена частиною дев`ятою статті 28 ЦПК України, згідно з якою згадані позови пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи). Проте жодних таких відомостей, зокрема, щодо останнього відомого місця проживання або перебування Відповідача, місцезнаходження його майно поданий позов не містить.

Зі змісту згаданого вище клопотання представника Позивача про визначення способу виклику відповідача вбачається, що Позивач познайомилась з Відповідачем у соціальних мережах, зустрічались в Києві, проводили час в Києві, тобто жодного іншого населеного пункту, окрім міста Києва, де сторони, зокрема й Відповідач, проживали (могли/мали проживати), у позовній заяві та клопотанні не називаються. До того ж до позовної заяви додано копію свідоцтва про шлюб сторін, серія НОМЕР_2 , яке було видане 27.12.2022 Оболонським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), тобто у місті Києві, де сторони, як видно зі змісту пояснень Позивача, наведених у клопотанні про визначення способу виклику відповідача, проживали та/або проводили весь час.

Зважаючи на наведене суд дійшов висновку про відсутність підстав для визначення територіальної юрисдикції (підсудності) Володарському районному суду Київської області згідно з частиною дев`ятою статті 28 ЦПК України, оскільки останнє відоме місцем проживання або перебування Відповідача чи постійного його заняття (роботи) не було у селищі Володарка Білоцерківського району Київської області, адже, як видно з наведених вище матеріалів справи, сторони у названому селищі чи інших населених пунктах колишнього Володарського району не проживали, не перебували та не проводили спільного часу, а весь період їхнього знайомства (сімейного життя) проводили у місті Києві.

Разом з тим, суд не може направити справу за територіальною підсудністю до одного з місцевих загальних судів міста Києва у порядку статті 31 ЦПК України через невиконання вимог ухвали суду від 02.09.2025 і неусунення недоліків позовної заяви, а саме: незазначення відомостей щодо місця проживання/перебування Відповідача (пункт 2 частини третьої статті 175 ЦПК України), які є обов`язковими і для належного оформлення позовної заяви, і для вирішення питання щодо територіальної юрисдикції (підсудності) розгляду цієї справи.

Тому, зважаючи на усе наведене, судом не може бути відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу через її невідповідність вимогам процесуального закону статті 175 ЦПК України, оскільки вимоги ухвали суду від 02.09.2025 про залишення позовної заяви без руху Позивачем (її представником) не виконано.

Згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Питання про повернення судового збору суд не вирішує, оскільки за вимогами статті 7 Закону України «Про судовий збір» таке питання вирішується за клопотанням особи, яка його сплатила.

Ухвала суду постановлена у визначений частиною першою статті 185 ЦПК України п`ятиденний строк з урахуванням періоду тимчасової непрацездатності судді.

Керуючись статтями 28, 175, 177, 185, 261, 353, 351-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу повернути Заявникові.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (частина сьома статті 185 ЦПК України).

Копії цієї ухвали суду направити Позивачу та її Представникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Суддя Л. А. Макаренко