Подільський районний суд міста Полтави
Справа № 553/1380/25
Провадження № 2/553/945/2025
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
02.10.2025м. Полтава
Подільський районний суд міста Полтави в складі головуючого судді Фоміної Ю.В., за участю секретаря судового засідання Долгової М.М.,
розглянувши у відкритому судовому засідання в м. Полтаві в порядку загального позовного провадження цивільну справу №553/1380/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Головне управління Держгеокадастру у Полтавській області про скасування в державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки,-
Ухвалою судді Подільського районного суду міста Полтави від 15.05.2025 року провадження по справі було відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Подільського районного суду міста Полтави від 10.07.2025 року підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.
Позивач та представник позивача Борисенко Є.М. в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися в установленому законом порядку, надали до суду заяву у якій просять суд розгляд справи провести без їхньої участі, зазначивши що позовні вимоги підтримують в повному обсязі та не заперечують проти винесення заочного рішення .
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання неодноразово не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася в установленому законом порядку. Про причини неявки суд не повідомила, відзив на позовну заяву не надала.
Представник Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, але надав до суду письмові пояснення від 27.05.2025 року, в яких просить розгляд справи провести без їхньої участі, зазначивши що у повному обсязі підтримують зазначену позивачем правову позицію.
Суд вважає можливим розглянути справу по суті за відсутності осіб, які не прибули в судове засідання.
Відповідно до вимог ч.4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється..
Згідно вимог ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3)відповідач неподав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, вивчивши надані у справі докази, оцінивши їх в сукупності, приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 20.03.2024 року за №370584141 власником сусіднього житлового будинку, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 . Право власності на земельну ділянку по АДРЕСА_1 не оформлено та не зареєстровано.
На підтвердження листа ФОП ОСОБА_3 від 20.11.2024 року, Департамент земельних відносин і водних ресурсів та земельного кадастру Полтавської міської ради відповіддю №01-04-02.1-10/54 від 03.03.2025 року повідомили, що при нанесенні меж земельної ділянки площею 369 кв.м., по АДРЕСА_1 на черговий план автоматизованої бази даних земельного кадастру виявлені невідповідності з межами суміжної земельної ділянки. Питання щодо надання висновків буде розглянуто після усунення зазначених невідповідностей (копія додається).
Листом управління з питань містобудування та архітектури виконавчого комітету Полтавської міської ради №01-02-01-13/139/235 від 06.03.2025 року було повідомлено, що під час опрацювання звернення про надання планувальних обмежень на земельну ділянку по АДРЕСА_1 для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд виявлено невпорядкованість обмірів земельної ділянки із суміжн Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від
Незаконність формування спірної земельної ділянки і відповідно незаконність державної реєстрації є підставою для скасування в Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки.
Право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки, відповідно до ст. ст. 125, 126 ЗК України виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень"
Згідно ч. 1,2 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підп. "а" п. 2 ч. 6 ст. 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.
Відповідно до ч. 47, 52 «Порядку ведення Державного реєстру прав на нерухоме майно», затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 26.10.2011 № 141, для внесення змін до записів Державного реєстру прав, внесення записів про скасування державної реєстрації прав, записів про скасування рішення про відмову в державній реєстрації прав, скасування записів Державного реєстру прав обов`язково зазначається індексний номер рішення. У разі коли внесення записів про скасування державної реєстрації прав здійснюється щодо державної реєстрації прав, у результаті якої закрито розділ Державного реєстру прав та реєстраційну справу, в Державному реєстрі прав проставляється відмітка про скасування державної реєстрації прав і відкривається закритий розділ Державного реєстру прав та відповідна реєстраційна справа.
Відповідно до п.135 Постанови КМ України від 17.10.2012 № 1051 "Про затвердження Порядку ведення Державного земельного кадастру внесення до Державного земельного кадастру відомостей про земельну ділянку в разі ї поділу чи об?єднання з іншою земельною ділянкою, а також відновлення її меж здійснюється шляхом внесення таких відомостей до відповідної Поземельної книги.
Судом встановлено що в даному випадку порушено інтереси позивача ОСОБА_1 , яка є постійним користувачем спірної земельної ділянки.
Відповідно до ст. 1 Закону державна реєстрація земельної ділянки - внесення до Державного земельного кадастру передбачених цим Законом відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера.
Ведення та адміністрування Державного земельного кадастру забезпечуються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (ст. 6 Закону).
Відповідно до ст. 15 Закону України «Про Державний земельний кадастр», до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про земельні ділянки: кадастровий номер; місце розташування; опис меж; площа; міри ліній по периметру; координати поворотних точок меж; дані про прив`язку поворотних точок меж до пунктів державної геодезичної мережі; дані про якісний стан земель та про бонітування ґрунтів; відомості про інші об`єкти Державного земельного кадастру, до яких територіально (повністю або частково) входить земельна ділянка; цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель); склад угідь із зазначенням контурів будівель і споруд, їх назв; відомості про обмеження у використанні земельних ділянок; відомості про частину земельної ділянки, на яку поширюється дія сервітуту, договору суборенди земельної ділянки; нормативна грошова оцінка; інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку.
За змістом ст.24 Закону України «Про Державний земельний кадастр», державна реєстрація земельної ділянки здійснюється при її формуванні шляхом відкриття Поземельної книги на таку ділянку.
Державна реєстрація земельних ділянок здійснюється за місцем їх розташування відповідним Державним кадастровим реєстратором центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Згідно ч.4 Розділу VІІ «Прикінцеві та перехідні положення» ЗУ «Про державний земельний кадастр», у разі якщо після перенесення інформації про земельні ділянки з Державного реєстру земель до Державного земельного кадастру виявлені помилки у визначенні площ та/або меж земельних ділянок (розташування в межах земельної ділянки частини іншої земельної ділянки; невідповідність меж земельної ділянки, вказаних у Державному реєстрі земель, її дійсним межам; невідповідність площі земельної ділянки, вказаної у Державному реєстрі земель, її дійсній площі у зв`язку із зміною методів підрахунку (округлення); присвоєння декільком земельним ділянкам однакових кадастрових номерів), такі помилки за згодою власника земельної ділянки, користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності можуть бути виправлені на підставі технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) або за матеріалами інвентаризації земель. Зміна меж земельної ділянки при виправленні вказаних помилок допускається за письмовим погодженням з особами, яким належить право власності (а щодо земель державної та комунальної власності - право користування) на суміжні земельні ділянки.
У Постанові від 24 листопада 2021 року під час розгляду справи №817/1780/17 Верховний Суд зазначив: відповідно до пунктів 117,118,138 вимог Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженогопостановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 №1051(далі - Порядок №1051) відомості (зміни до них) про зареєстровані земельні ділянки вносяться до державного земельного кадастру в разі: внесення змін до відомостей про земельну ділянку; внесення нових (додаткових) відомостей про земельну ділянку, а також виправлення помилок у відомостях Державного земельного кадастру. Відтак, чинним законодавством передбачено можливість внесення змін до Державного земельного кадастру.
Так, за змістом ст. 90 ЗК України порушені права власників земельних ділянок підлягають відновленню в порядку, встановленому законом.
Частиною 2 ст.152 Земельного кодексу України встановлено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.
Частиною 3 ст.152 Земельного кодексу України встановлено, що захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: визнання прав; відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; визнання угоди недійсною: визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування: відшкодування заподіяних збитків; застосування інших, передбачених законом, способів.
У Постанові від 01жовтня 2019 року у справі №922/2723/17 Верховний Суд дійшов таких висновків: згідно із частиною першою статті 15ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а частиною першою статті 16цього Кодексу визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, який має відповідати тим фактичним обставинам, що склалися, виходячи з тих відносин, які регулюють нормам права, і такий спосіб має забезпечувати ефективний захист та відновлення порушеного права позивача. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.
Частина 10 статті 24 Закону України "Про Державний земельний кадастр" передбачає випадки скасування реєстрації земельної ділянки Державним кадастровим реєстратором у разі: поділу чи об`єднання земельних ділянок; якщо протягом одного року з дня здійснення державної реєстрації земельної ділянки речове право на неї не зареєстровано з вини заявника; ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки. Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). Ухвалення судом рішення про визнання нечинним рішення органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, за якою була сформована земельна ділянка, щодо якої виникли речові права, а також про скасування державної реєстрації такої земельної ділянки, що допускається за умови визнання нечинним рішення про затвердження такої документації (за його наявності) та припинення таких прав (за їх наявності).
Оскільки, на даний час існує перетин земельних ділянок, та співпадіння адреси розташування земельних ділянок, відповідачка відмовилася від одночасного замовлення та розроблення технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель на земельні ділянки, яка знаходиться у її користування та користуванні позивачки, що передбачено ч.4 Розділу VІІ «Прикінцеві та перехідні положення» ЗУ «Про державний земельний кадастр», позивачка позбавлена можливості оформити право власності на земельну ділянку, яка знаходиться в її користуванні, у зв`язку із чим її право як землекористувача та землевласника підлягає судовому захисту. У зв`язку із відмовою відповідачки від одночасного розроблення технічної документації на суміжні земельні ділянки, саме такий механізм захисту є ефективним, не порушує майнових прав обох сторін та сприяє належному оформленню речових прав на земельні ділянки обох сторін.
Відповідно до частини шостої статті 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Таким чином, пропорційно розміру задоволених позовних вимог з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір, пов`язаний з розглядом справи у сумі 1211,20 грн.
Керуючись ст.ст. 10, 11, 57-60 ЦПК України, ст.ст. 21, 24-26, 30, 203, 215, 236, 237, 248, 256, 257, 261, 328 ЦК України, ст.ст. 17, 116, 122 ЗК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Головне управління Держгеокадастру у Полтавській області про скасування в державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання якої зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 на користь держави судовий збір в сумі 1211,20 грн. (одна тисяча двісти одинадцять грн. 20 коп.)
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Подільського районного суду міста Полтави Ю. В. Фоміна