Справа № 724/2994/25
Провадження № 2/724/882/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2025 року Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді: Ахмедова Р.А.

за участю секретаря судового засідання: Корневської Є. Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хотині цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади села Клішківці в особі Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог.

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , звернувся до суду з позовом до Територіальної громади села Клішківці в особі Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , який проживав у с. Клішківці, Дністровського району, Чернівецької області. Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, що складається з земельної ділянки, кадастровий номер :07:003:0179 площею 0,522 га, цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. ОСОБА_1 являється спадкоємцем відповідно до заповіту посвідченого секретарем Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області.

У встановлений шестимісячний строк позивач не звернувся до Хотинської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що він не знав про наявність заповіту складеного на його ім`я. Про існування даного заповіту він дізнався станом на серпень 2025 року, а тому вважає дану причину поважною.

14.08.2025, позивач звернувся в органи нотаріату з заявою про відкриття спадкової справи для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 де йому стало відомо, що він пропустив строк для прийняття спадщини.

Позивач рахує, що в нього є поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини зокрема те, що він не проживав спільно з померлим, повідомлення про смерть спадкодавця не друкувалось у регіональній пресі, нотаріусом (посадовою особою органу місцевого самоврядування) не було зроблено жодної спроби своєчасно, протягом визначеного законом строку, розшукати спадкоємця та про існування заповіту він дізнався тільки станом на серпень місяць 2025 року.

Зазначає, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не був обізнаний про наявність заповіту складеного на його ім`я.

На підставі вищевикладеного, просив суд винести рішення, яким визначити для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_1 додатковий строк тривалістю в шість місяців для подання до органів нотаріату Чернівецької області заяви про прийняття спадщини, яка відрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Хотинського районного суду від 25 серпня 2025 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання призначено на 10 вересня 2025 року о 10:00 годині.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 10 вересня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду від його представника - адвоката Ватаманюка В. В. надійшла заява в якій просить розгляд справи проводити у його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити. Судовий збір просить не стягувати з відповідача.

Представник відповідача - Територіальної громади села Клішківці в особі Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області в судове засідання не з`явився, надала заяву до суду від 29.09.2025 за вих № 280, в якій не заперечує проти позову, розгляд справи призначений на 29.09.2025 на 10:00 год просить проводити у відсутності представника сільської ради.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі викладеного, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін по наявним в справі матеріалам.

Фактичні обставини встановлені судом.

Суд, вивчивши та дослідивши письмові докази, та заяви сторін, які наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 17 травня 2022 року (а.с.7).

Як вбачається із дубліката заповіту, посвідченого 21 листопада 2019 року секретарем Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області Мельник Надією Сергіївною, за реєстровим № 111, ОСОБА_3 на випадок смерті заповів ОСОБА_1 , 1973 року народження земельну ділянку розміром 0,522 га (кадастровий номер :07:003:0179), що розташована на території Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, яка предназначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.8).

14 серпня 2025 року постановою за № 47/02-14 приватним нотаріусом Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Мартинюк В. А. було відмовлено ОСОБА_1 , у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини (а.с.9).

З копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 8416265, сформованого 23.08.2013 року, встановлено, що ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.08.2013 є власником земельної ділянки площею 0,522 га (а.с.10).

З копії довідки № 1489 виданої виконкомом Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області 12.08.2025 встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з заповітом складеним на його ім`я ОСОБА_3 21.11.2019 року за № 180 ознайомився у приміщенні сільської ради станом на серпень 2025 року (а.с.11).

Застосовані норми права. Мотиви та висновки суду.

Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За положеннями ст.ст.12,81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

На підставі ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

За правилами ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. За правилами ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.

Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі №766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19) та інших.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Згідно з правовим висновком, викладеним Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, під час вирішення питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Свобода заповіту охоплює особисте здійснення заповідачем права на заповіт шляхом вільного волевиявлення, яке, будучи належно вираженим, підлягає правовій охороні і після смерті заповідача.

Свобода заповіту як принцип спадкового права включає, серед інших елементів, також неодмінність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання.

Тобто, складаючи заповіт, спадкодавець виражає свою волю на набуття спадкоємцем права на визначене в ньому майно.

З приводу наведених мотивів Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23, провадження № 14- 50цс24 дійшла переконання про наявність підстав для відступу від загального правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс 17, про те, що «необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини», шляхом конкретизації, зазначивши таке:

-необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, втім це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування: незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини, тож необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування).

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 , як на підставу своїх порушених прав, зазначав, що строк для подання заяви про прийняття ним спадщини пропущений з поважної причини, так як він не був обізнаний про наявність заповіту, складеного на його ім`я, а тому не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк.

Суд приймає до уваги, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини у зв`язку необізнаністю про наявність заповіту, та судом приймається це як поважна причина пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , оскільки він не проживав з останньою, та тривалий час не спілкувався з покійною, не є спадкоємцем за законом, про існування заповіту випадково дізнався вже після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Про свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі N 642/2539/18-ц, від 28 травня 2021 року у справі N 688/106/20, від 17.12.21 р. у справі № 315/368/19.

Визначення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є оціночним поняттям та оцінюється судом в залежності від конкретних обставин справи.

Суд враховує пояснення позивача про те, що про наявність заповіту йому стало відомо після закінчення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Будь-яких доказів того, що позивач був обізнаний про наявність заповіту, матеріали справи не містять.

Таким чином, дослідивши отримані докази, та оцінивши їх в сукупності, надані в силу положень ст.81 ЦПК України, суд приходить до висновку, що зазначені позивачем обставини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини є поважними, враховуючи що нічиї права та інтереси не порушуються, інших спадкоємців, які б претендували на спадкове майно немає, а тому позов підлягає задоволенню і позивачу необхідно визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

За встановленого, суд вважає зазначені та підтверджені причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та вважає необхідним надати позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини тривалістю у два місяці.

Розподіл судових витрат.

Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи те, що позивач просить не стягувати з відповідача судових витрат, тому такі витрати слід залишити за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 328, 1216-1218, 1220,1267, 1268, 1273, 1297 ЦК України, ст. ст. 19, 60, 76-81, 200, 206, 247, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Територіальної громади села Клішківці в особі Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , жителю АДРЕСА_1 , додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Клішківці Дністровського району Чернівецької області, терміном два місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Чернівецького апеляційного суду суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Територіальної громади села Клішківці в особі Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області, адреса місця знаходження: с. Клішківці, вул. Головна,66, Дністровського району Чернівецької області.

Повний текст судового рішення виготовлено 29 вересня 2025 року.

Суддя: Р. А. АХМЕДОВ