Справа №:755/3940/24
Провадження №: 2/755/104/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" вересня 2025 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Коваленко І.В.,

за участі секретаря судового засідання - Грищенко С.В.,

учасники справи:

представник позивача - адвокат Іванов А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва, повторне клопотання представника відповідача - адвоката Спиридонова О.В. про повернення зі стадії розгляду справи по суті до стадії підготовчого провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс», Орган опіки та піклування в особі Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

в с т а н о в и в:

В провадженні суду, на стадії розгляду справи по суті, перебуває вказана цивільна справа.

12.06.2025 року (Вх.№33878) до суду надійшло повторне клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Спиридонова Олега Володимировича про повернення справи до стадії підготовчого провадження. Клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою суду від 03.04.2025 року у задоволенні клопотання представника відповідача - адвоката Спиридонова О.В. про повернення зі стадії розгляду справи по суті до стадії підготовчого провадження у цивільній справі №755/3940/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс», Орган опіки та піклування в особі Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про витребування майна з чужого незаконного володіння - відмовлено. Однак, при постановленні цієї ухвали судом не були враховані висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 30.05.2024 у справі №308/14745/21, згідно з якими неврегульованість процесуальним законодавством питання повернення суду до стадії підготовчого провадження після його закриття не виключає можливість прийняття такого рішення для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Відповідач ОСОБА_2 участі у підготовчому провадженні не брав, про відкриття провадження у справі, а також про дату, час та місце проведення підготовчого засідання належним чином повідомлений не був, тому був позбавлений можливості на вчинення процесуальних дій, передбачених главою 3 «Підготовче провадження» розділу ІІІ «Позовне провадження» ЦПК України, як-то: подання відзиву разом з доказами, якими підтверджуються обставини, що ОСОБА_2 є добросовісним набувачем спірного нерухомого майна, яке було придбано ним у законний спосіб, та, щодо відсутності предмету спору, позаяк нежитлове приміщення, яке витребовується позивачем, відсутнє у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності; заявлення клопотання щодо проведення судової будівельно-технічної експертизи у справі; участі у підготовчому засіданні тощо.

У судове засідання представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Спиридонов О.В. не з`явився, причини неявки, на які вказував представник у своїй заяві про відкладення розгляду справи, визнані судом необґрунтованими та неповажними.

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Іванов А.В. у судовому засіданні заперечував проти повернення справи до стадії підготовчого провадження.

Представник третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» Максюк С.В., будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання, до суду не з`явився.

Вислухавши позицію представника позивача ОСОБА_1 - адвокат Іванов А.В., дослідивши мотиви та підстави заявленого клопотання, вивчивши матеріали справи, доходить висновку про відсутність підстав для його задоволення, з огляду на таке.

04 березня 2024 року ОСОБА_1 , діючи через представника - адвоката Москаля Геннадія Геннадійовича, звернулася до суду з позовом до відповідача - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» про витребування майна з чужого незаконного володіння, яка 06.03.2024 року передана у провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.03.2024 року.

07 березня 2024 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва, суддею Катющенко В.П. було заявлено самовідвід від розгляду цивільної справи № 755/3940/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» про витребування майна з чужого незаконного володіння.

12 березня 2024 року керівником апарату Дніпровського районного суду міста Києва О.С. Корович винесено розпорядження №102 «Щодо проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями».

12 березня 2024 року на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддя вказану цивільну справу передано у провадження головуючому судді Дніпровського районного суду міста Києва Коваленко І.В.

18 березня 2024 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» про витребування майна з чужого незаконного володіння повернуто позивачу.

23 травня 2024 року постановою Київського апеляційного суду, апеляційну скаргу ОСОБА_1 , задоволено, ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 18.03.2024 року скасовано та справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

29 травня 2024 року до Дніпровського районного суду міста Києва надійшла цивільна справа № 755/3940/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» про витребування майна з чужого незаконного володіння.

31 травня 2024 року на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду позовну заяву передано на розгляд судді Коваленко І.В.

21 червня 2024 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у вказаній цивільній справі, справу призначено до розгляду у порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого засідання на «31» липня 2024 року на 11 годину 00 хвилин.

22 липня 2024 року (вх.№40746), з дотриманням вимог статей 127, 174, 178 ЦПК України, представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» - адвокат Максюк С.В. подав до суду письмові пояснення третьої особи щодо позову, з доказами направлення письмових пояснень іншим учасникам справи. За змістом пояснень представник третьої особи, який не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору висловив свою позицію щодо предмету та підстав позову, просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі з підстав наведених у поясненнях на позов, застосувати наслідки спливу позовної давності у разі наявності встановлення факту порушення прав ОСОБА_1 у справі № 755/3940/24.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у підготовче судове засідання не з`являлись, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись шляхом направлення копії ухвали про відкриття провадження суду разом з копією позовної заяви з доданими до неї документами на адресу місця реєстрації відповідачів, конверти зі вказаними документами, що направлялись повернулися до суду з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання». Про причини неявки суду не повідомили, правом подання відзиву на позов та докази на спростування заявлених вимог не скористались.

16 жовтня 2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження у цивільній справі та призначено до судового розгляду по суті на 10:00 годину 14 листопада 2024 року.

14 листопада 2024 року, у зв`язку з перебуванням головуючого судді Коваленко І.В. у нарадчій кімнаті по цивільній справі №755/7028/23, справу знято з розгляду та призначено дату наступного судового засідання на 12.12.2024 року на 16 год.30 хв.

14 листопада 2024 року представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Спиридонов О.В. отримав копію позовної заяви разом з копіями додатків та копію ухвали про відкриття провадження у справі, про що свідчить наявна в матеріалах справи власноручно складена адвокатом розписка.

12 грудня 2024 року у судовому засіданні, у зв`язку з неявкою позивача, у судовому засіданні було оголошено перерву до 15 год. 00 хв. 05.02.2025 року з метою вжиття заходів щодо належного повідомлення позивача про дату, час та місце судового засідання та її виклику.

05 лютого 2025 року у судовому засіданні, у зв`язку з неявкою позивача, від якої вперше не надійшло будь-яких заяви чи клопотань про розгляд справи за її відсутності, а також через відсутність доказів на підтвердження належного повідомлення позивача про розгляд справи, у судовому засіданні було оголошено перерву до 16 год. 00 хв. 06.03.2025 року з метою вжиття заходів щодо належного повідомлення позивача про дату, час та місце судового засідання та її виклику.

06 березня 2025 року у судовому засіданні, у зв`язку з оголошенням сигналу повітряної тривоги, та з урахуванням заперечень з боку представника третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» - адвоката Максюка С.В. щодо розгляду справи під час повітряної тривоги, з метою збереження життя та здоров`я учасників процесу, судове засідання відкладено на 03.04.2025 року на 12 год. 00 хв.

03 квітня 2025 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача - адвоката Спиридонова О.В. про повернення зі стадії розгляду справи по суті до стадії підготовчого провадження у цивільній справі №755/3940/24.

03 квітня 2025 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва задоволено клопотання представника відповідача - адвоката Спиридонова О.В. про залучення третьої особи. Залучено до участі у цивільній справі №755/3940/24 у якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача Орган опіки та піклування в особі Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації (адреса: 02094, м.Київ, бульвар Івана Котляревського, 1/1).

Зобов`язано Дніпровську районну в місті Києві державну адміністрацію як Орган опіки та піклування надати у строк до 30 квітня 2025 року висновок щодо розв`язання спору, зокрема в частині можливості витребування з володіння ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 1/5 частини квартири АДРЕСА_1 .

03 квітня 2025 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва відмовлено у задоволенні клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» Максюка Сергія Вікторовича про витребування доказів, яке подане 14.11.2024 року (Вх.№62559) в межах розгляду цивільної справи №755/3940/24.

Судом встановлено, що 14 листопада 2024 року представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Спиридонов О.В. отримав копію позовної заяви разом з копіями додатків та копію ухвали про відкриття провадження у справі, про що свідчить наявна в матеріалах справи власноручно складена адвокатом розписка.

Станом на 24.09.2025 року відповідачі та їхній представник правом подання відзиву на позовну заяву не скористались.

Відповідно до ст.2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватись завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Як слідує зі ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 1 ст. 197 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Згідно ч. 2 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

У той же час, діючим цивільно-процесуальним законодавством передбачено, що на виконання завдань цивільного судочинства сторони у справі мають належним чином використовувати свої процесуальні права, а саме: сприяти своєчасному розгляду справи. Для цього законодавець регламентував порядок подання доказів, внесення клопотань про їх витребування, а також заяви по суті справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається саме на осіб, які беруть участь у справі.

Суд наголошує на тому, що доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі, тому подання сторонами доказів на підтвердження наведених вище обставин є обов`язковим, і такі докази матимуть значення для ухвалення рішення у справі.

Поданням своїх доказів, сторони реалізують право на доказування і одночасно виконують обов`язок із доказування, оскільки ст. 81 ЦПК закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Основного Закону України.

Згідно із практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і докази не збирає.

У свою чергу суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Принцип добросовісності передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність може розглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків. Добросовісність при реалізації прав і повноважень втілюється у неприпустимості зловживання правом, яку зазвичай виводять із конституційних положень, згідно з якими здійснення прав та свобод людини не повинне порушувати права та свободи інших осіб; заборони обходу закону, тобто ухилення від застосування обов`язкового правила шляхом використання легального засобу, але з негативними намірами, при цьому обхід закону передбачає свідоме створення суб`єктами права певного фактичного складу (чи утримання від його створення) з метою забезпечити щодо себе дію одного правового припису та/чи не допустити дію іншого.

У той же час, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

При цьому, частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 2 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 8 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 2 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції`від 5 лютого 2004 року та інші).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини - в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

На виконання завдань цивільного судочинства відповідачі та відповідно їх представник мають належним чином використовувати свої процесуальні права з урахуванням завдань цивільного судочинства, а саме своєчасність розгляду цивільних справ. Для цього законодавець передбачив порядок подання доказів, внесення клопотань про їх витребування, а також подання заяв по суті справи.

Посилання представника відповідачів на необхідність повернення до стадії підготовчого провадження задля подання відзиву разом з доказами, якими підтверджуються заперечення проти позову, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до положень ч.7 та ч.8 ст.178 Цивільного процесуального кодексу України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

З`ясовуючи питання дотримання відповідачем строків для подання відзиву на позов, визначених ч.7 ст.178 Цивільного процесуального кодексу України, суд враховує, що ухвала про відкриття провадження у справі постановлена судом 21 червня 2024 року, яка отримана представником відповідачів - адвокатом Спиридоновим О.В. разом з копією позовної заяви разом з копіями додатків до неї 14 листопада 2024 року, що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою адвоката, будучи обізнаним про розгляду цивільної справи, ані відповідачі, ані їх уповноважений представник не скористались правом подати відзив на позов.

Посилання представника відповідачів на необхідність повернення до стадії підготовчого провадження задля подання відзиву разом з доказами, заявлення клопотання щодо проведення судової будівельно-технічної експертизи у справі, суд звертає увагу на наступне.

Так, відповідно до ч.3 ст.83 ЦПК України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

У ч.1 ст.84 ЦПК України вказано, що учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 ЦПК України, а якщо таке клопотання подане з пропуском строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причини, що не залежали від неї.

Стороною відповідача не наведено поважних причин, які б перешкоджали подати докази до закриття підготовчого провадження чи до початку розгляду справи по суті.

Таким чином, судом не встановлено правових підстав для повернення до стадії підготовчого засідання, оскільки така процесуальна дія не охоплюється нормами цивільного судочинства, визначеними ЦПК України, не відповідає його завданням та основним засадам.

Повернення до стадії підготовчого провадження не є можливим, що зумовлено, зокрема, необхідністю дотримання принципів стадійності цивільного процесу та правової визначеності, а також з метою недопущення зловживання тієї чи іншої сторони процесуальними правами, про що, окрім того, свідчить відсутність відповідного правового механізму у нормах ЦПК України.

Ба більше, дане клопотання за своїм змістом аналогічне клопотанню, яке подавалось представником відповідачів - адвокатом Спиридоновим О.В. попередньо - 14 листопада 2024 року (Вх.№62601), попереднє клопотання вже було предметом розгляду і за наслідками такого розгляду постановлено відповідну ухвалу - 03 квітня 2025 року.

В даному випадку суд зобов`язаний нагадати стороні відповідача зміст ст.44 ЦПК України, згідно якої у часники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Вказане у сукупності, є підставою для відмови у задоволенні повторного клопотання представника відповідачів - адвоката Спиридонова О.В. про повернення зі стадії розгляду справи по суті до стадії підготовчого провадження у цивільній справі №755/3940/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» Орган опіки та піклування в особі Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про витребування майна з чужого незаконного володіння.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 43, 81, 83, 84, 126, 127, 178, 260, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні повторного клопотання представника відповідача - адвоката Спиридонова О.В. про повернення зі стадії розгляду справи по суті до стадії підготовчого провадження у цивільній справі №755/3940/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс», Орган опіки та піклування в особі Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про витребування майна з чужого незаконного володіння - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

Повний текст ухвали виготовлений 29 вересня 2025 року.

Суддя :