Справа №295/5366/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючої судді Стрілецької О.В.

за участі секретаря судового засідання Простибоженко Ю.М.

позивача ОСОБА_1

представника відповідача - адвоката Приведьона В.М.

представника третьої особи - Запорожця О.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Обслуговуючий кооператив «Хмільники» про стягнення матеріальних збитків,

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 29.10.2024 (а.с. 91-92), просить стягнути з відповідача на свою користь майнову шкоду, завдану пошкодженням належного йому гаража, яке відбулось в результаті підтоплення, в розмірі 103085,00 грн.

Обґрунтовуючи вимоги вказує, що він є власником гаража № НОМЕР_1 в Обслуговуючому кооперативі «Гаражний кооператив «Хмільники».

30.05.2021 під час дощової зливи у підвалі належного позивачу гаражу відбулось затоплення потоками дощової води з прилеглої території, яка призначена для обслуговування будівельного гаражного кооперативу.

ОСОБА_1 зазначає, що причиною затоплення стала самовільно збудована ОСОБА_2 цегляна стіна, через наявність якої потоки води не мали і не мають можливості витікати на ззовні. Вказує, що відповідачем цегляна стіна збудована від задньої стіни гаража № НОМЕР_1 до колишнього напівзруйнованого безгосподарного приватного гаража, яка перекриває вільний та природний вихід води.

Позивач вказує, що внаслідок неправомірних дій відповідача, які полягають в самовільній побудові стіні, стало багаторічне (більше 15 років) підмивання водою фундаменту гаража № НОМЕР_1 , його просідання і зсув, залиття підвалу, що призвело до деформації стелі, стін, підлоги та фундаменту по периметру гаража у вигляді тріщин, що можуть призвести до його цілковитого розвалу.

З приводу неправомірних дій відповідача позивач звертався до Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області з заявою про вчинення ОСОБА_2 злочину.

Позивач зауважує, що він звертався до відповідача для врегулювання спірної ситуації, а також з вимогою усунути причини, які призводять до підтоплення гаражу, проте його звернення залишені поза увагою.

Позивач посилається на те, що внаслідок неправомірних дій відповідача йому заподіяні збитки, які полягають у необхідності проведення ремонтних робіт для відновлення приміщення, що потребує значних матеріальних затрат.

З урахуванням висновку експерта, позивач просить стягнути на свою користь збитки в розмірі 103085,00 грн, що визначено експертом як вартість будівельних робіт, необхідних для відновлення гаража, а також стягнути понесені ним судові витрати.

ІІ. Процедура та позиції сторін

Відповідно до ухвали суду від 10.04.2024 відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

08.05.2024 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (а.с. 44-46), в якому він позов не визнає, просить відмовити в його задоволенні. Обґрунтовуючи заперечення зазначає, що позивачем до позовної заяви не долучені докази, які підтверджують, що він є власником гаража № НОМЕР_1 .

Відповідач вказує, що в долученому до позовної заяві кошторисі на виконання поточного ремонту не вказано на наявність гідроізоляції зовнішніх стін підлоги, що свідчить про порушення будівельних норм при будівництві гаража. Вважає, що позивачем не доведено, що під час будівництва гаража були дотримані будівельні норми щодо ізоляції від проникнення дощових та ґрунтових вод.

Крім того, відповідач звертав увагу, що по АДРЕСА_1 під нахилом до гаража № НОМЕР_1 знаходяться земельні ділянки інших осіб.

Вважає, що позивачем не доведено на підставі належних доказів, що підтоплення його гаража відбулось внаслідок дій відповідача.

14.05.2024 ОСОБА_1 направив відповідь на відзив на позовну заяву (а.с. 48-50), в якій зазначив, що підтоплення належного йому гаража сталось не через нахил суміжних земельних ділянок, а через самовільно збудовану ОСОБА_2 цегляну стіну на земельній ділянці, яка йому не належить, яка перешкоджає відтоку води. Саме через будівництво цегляної стіної вода своєчасно не стікає, в результаті відбувається підтоплення, що перебуває в причинно-наслідковому зв`язку із просіданням грунту, що призвело до деформації стін та стелі гаража.

Наголосив, що відповідач у відзиві не заперечує факт зведення ним цегляної стіни.

16.05.2024 представник третьої особи - голова правління ОК «Гаражний кооператив «Хмільники» направив пояснення (а.с. 54-55), в яких зазначив, що в оренді кооперативу перебуває земельна ділянка кадастровий номер :07:020:0013, площею 1.2 га. Позивач є членом гаражного кооперативу з 2003 року, за ним рахується гараж № НОМЕР_1 . З приводу затоплення гаража № НОМЕР_1 в травні 2021 року складний Акт про затоплення підвалу гаража, причиною затоплення стала наявність капітальної цегляної стіни, яка була самовільно збудована ОСОБА_2 , яка перекриває і не дає можливості сходити дощовій воді. Ліквідувати промиви в землі ні власник гаража, ні працівники гаражного кооперативу не мають фізичної можливості, оскільки капітально збудована стіна перекриває доступ до задньої частини гаражів, тобто перешкоджає їх обслуговуванню. Винною особою за затоплення підвального приміщення, яке призвело до пошкодження гаража № НОМЕР_1 , є особа, яка звела цегляну стіну.

24.05.2025 ОСОБА_2 направив заперечення на відповідь на відзив (а.с. 58-61), в яких наполягав, що ОСОБА_1 не є власником гаража № НОМЕР_1 . Додатково вказав, що розмір матеріальних збитків в сумі 62825,00 грн згідно з локальним кошторисом є загальним, натомість ремонтні роботи підвалу складають лише 1717,00 грн.

На думку відповідача, винним в затопленні підвального приміщення гаража № НОМЕР_1 , є позивач та гаражний кооператив, оскільки ними не дотримані будівельні норми щодо встановлення дренажів та ізоляції від проникнення дощових і ґрунтових вод. Докази, які підтверджують, що саме цегляна стіна є причиною підмивання фундаменту гаража до матеріалів справи позивачем не долучені. В запереченнях відповідач звертає увагу, що долучений акт гаражного кооперативу не є належним доказом його вини, оскільки в ньому не зазначено, на підставі якого розпорядчого документа створена комісія, чи є в її складі відповідні спеціалісти, відсутні докази його запрошення на розгляд цього питання.

В судовому засіданні 30.10.2024 позивачем подана заява про збільшення позовних вимог, згідно з якою позивач збільшив заявлені вимоги з урахування висновку експерта і просив стягнути на свою користь збитки в сумі 103085,00 грн, (а.с.91-92), а також просив долучити до матеріалів справи висновок будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №1926/10-2024 від 24.10.2024, проведений на його замовлення для подання до суду (а.с. 93-130).

Згідно з ухвалою суду від 30.10.2024, яка постановлена судом без виходу до нарадчої кімнати та занесена до протоколу судового засідання, прийнято до розгляду заяву про збільшення позовних вимог (а.с. 134)

Відповідно до ухвали суду від 27.11.2024, яка постановлена судом без виходу до нарадчої кімнати та занесена до протоколу судового засідання, задоволено клопотання позивача, витребувано у дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, який уповноважений здійснювати досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002102 від 17.12.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, копії протоколів допиту ОСОБА_2 , задоволено клопотання про допит свідків (а.с. 139-140).

27.11.2024 відповідач направив заперечення на долучений позивачем висновок експерта (а.с. 145-147), в якому вказав, що висновок експерта не стосується предмету доказування. Експертне дослідження проведено з порушеннями, зокрема, обстеження предмету проводилось без участі сторін у справі, без забезпечення доступу до задньої стіни гаража, без наявності доказів права власності на гараж. Вважає, що недоліки, які наведені в експертизі і які стали причиною затоплення гаража, виникли у зв`язку з тим, що позивач під час будівництва гаража не дотримався відповідних будівельних норм, що стало причиною підтоплення. Відповідач звертав увагу, що у висновку експерта не вказано, що цегляна стіна є причиною підмивання фундаменту гаража.

На виконання вимог ухвали суду від 27.11.2024 старший дізнавач Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області Поліщук І. направила документи, які витребував суд (а.с. 163-165).

Відповідно до ухвали суду від 02.04.2025, яка постановлена судом без виходу до нарадчої кімнати та занесена до протоколу судового засідання, закрито підготовче судове засідання, призначено справу до розгляду по суті (а.с. 174-175).

Позивач в судових засіданнях позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав, викладених в позові. Посилався на те, що цегляна стіна відповідачем збудована більше 10 років тому. Підмивання грунту та його просідання відбувалось поступово, оскільки дощова вода не стікала природнім способом і затримувалась стіною. В травні 2021 відбулась аномальна злива і внаслідок застою води, яка не стікала своєчасно, відбулось затоплення підвального приміщення гаража. Наведене в сукупності з часом призвело до того, що по стінам і стелі гаража пішли тріщини, відбувається його просідання. Зазначив, що він позбавлений можливості здійснити будь-які ремонтні роботи навколо гаража, оскільки доступ до задньої стіни перекритий цегляною стіною, яка примикає впритул до стіни його гаража. Письмова промова долучена до матеріалів справи (а.с. 192-193).

Представник відповідача адвокат Приведьон В.М. в судових засіданнях просив відмовити в задоволенні позовних вимог за безпідставністю, посилаючись на відзив на позовну заяву, заперечення на відповідь на відзив та заперечення на висновок експерта. Вважає, що позивачем не доведено, що наявність цегляної стіни призвела до пошкодження його майна та спричинення збитків. Позивачем не доведено, що будівництво гаража відбулось з дотриманням будівельних норм і правил, порушення яких і могло спричинити підтоплення підвального приміщення.

В судовому засіданні 17.06.2025 представник третьої особи ОСОБА_3 вказав, що два роки тому він став головою обслуговуючого кооперативу, не є свідком подій травня 2021 року. Разом з тим, зазначив, що розпочав свою діяльність з визначення меж земельної ділянки кооперативу, землевпорядник робив заміри з дахів гаражних приміщень, оскільки доступ до задніх стін гаражів, які знаходяться в одному ряду, де земельна ділянка межує із земельною ділянкою відповідача, заблокований ним. Власники гаражів та працівники кооперативу не мають доступу до задніх стін гаражів через здійснення ОСОБА_2 капітальної прибудови - цегляної стіни, яка побудована впритул до задньої стіни гаража № НОМЕР_1 , який належить позивачу. Земельна ділянка, яка відводиться для забезпечення обслуговування гаражів, розраховується таким чином, щоб мати вільний доступ до всіх гаражних приміщень. Разом з тим, ОСОБА_2 , земельна ділянка якого межує із земельною ділянкою, яка відведена для обслуговування кооперативу, звів цегляну стіну впритул до стіни одного з гаражів, таким чином перекривши доступ до задніх частин інших гаражів, оскільки гараж позивача є першим в ряду. Додатково зазначав, що він намагався зв`язатись з відповідачем для вирішення спірного питання, проте він не йде на контакт.

Представник ОСОБА_3 позовні вимоги ОСОБА_1 підтримав, просив їх задоволити.

На підставі положень ч. 1 ст. 244 ЦПК України в судовому засіданні 18.09.2025 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення, з урахуванням норм ст. 244 ЦПК України ухвалення та оголошення судового рішення було відкладено до 09-50 год. 25.09.2025.

ІІІ. Обставини, встановлені судом, та докази на їх підтвердження

Згідно з довідкою №52 від 08.04.2024, виданою ОК «Гаражний кооператив «Хмільники» та договором від 22.06.2021, укладеного між ОК «Гаражний кооператив «Хмільники» та ОСОБА_1 , останній є членом гаражного кооперативу з 2003 року, йому належить гараж № НОМЕР_1 (а.с. 31, 77-78).

Зі змісту розрахункової книжки члена ОК «ГК «Хмільники» вбачається, що ОСОБА_1 щомісячно сплачує членські внески (а.с. 173).

ОСОБА_1 є власником гаража № НОМЕР_1 в Обслуговуючому кооперативі «Гаражний кооператив «Хмільники» за адресою: м. Житомир, вул. Маликова, 6, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 208).

Згідно з Актом про затоплення підвалу гаража № 174 від 07.06.2021, складним комісією ОК «Гаражний кооператив «Хмільники» (а.с. 7-8), 30.05.2021 під час дощової зливи в гаражному кооперативі «Хмільники», який розташований за адресою: м. Житомир, вул. Маликова, 6, в підвалі гаража № НОМЕР_1 , власником якого є член кооперативу ОСОБА_1 , відбулось затоплення потоками дощової води з прилеглої приватної території, власником якої є ОСОБА_2 . В акті про затоплення зазначено, що причиною затоплення стала капітальна цегляна стіна, самовільно збудована ОСОБА_4 від задньої стіни гаража № НОМЕР_1 , яка перекриває і не дає можливості дощовій воді стікати назовні. Ряд гаражів з № НОМЕР_2 по №174 побудовані під нахилом, а гараж № НОМЕР_1 в ряду крайній і розташований в нижній точці. Воді, яка стікає з городу ОСОБА_2 , немає куди діватись і вона на протязі багатьох років потрапляє з задньої сторони гаража № НОМЕР_1 у підвал через шурфи (дірки), вимиті нею в землі до фундаменту підвалу гаража, а під час сильних дощових злив рівень води піднімається настільки високо, що вода потрапляє до підвалу через отвір вентиляційної труби, який розташований на висоті одного метра від землі. Висота води у підвалі 30.05.2021 досягла 0,6 метра, об`єм - близько 1500 літрів, яку відрами витягав і виливав ОСОБА_1 .

В акті наведений перелік майна, яке було пошкоджено в підвалі гаража.

В результаті проведеного обстеження комісія дійшла висновку, що затоплення підвалу гаража № НОМЕР_1 сталось з вини ОСОБА_2 , який своїми діями по самовільному будівництву стіни заблокував природній вихід води і доступ власника гаража № НОМЕР_1 до фундаменту, задньої стіни, даху гаража для ліквідації затоплення і подальшого обслуговування об`єкту власності. Неодноразові намагання ОСОБА_1 та голови кооперативу ОСОБА_5 викликати ОСОБА_2 на діалог і налагодити з ним контакт були безуспішними.

27.01.2022 ОСОБА_1 звернувся до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області з заявою про вчинення ОСОБА_2 злочину, передбаченого ст. 356 КК України (а.с. 9-10).

Відповідно до постанови старшого дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 23.10.2024 ОСОБА_1 залучений потерпілим в кримінальному провадженні № 0002102 від 17.12.2022 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ст. 356 КК України, дізнання в якому здійснюється з приводу самоправних дій ОСОБА_2 , який вийшовши за межі своєї присадибної ділянки, свідомо заблокував доступ до стіни гаража ОСОБА_1 , збудувавши цегляну стіну від гаражного кооперативу "Хмільники" до колишнього напіврозваленого гаражу, у зв`язку з чим перешкоджає виходу дощової води назовні (а.с.152).

Допитаний у вказаному кримінальному провадженні в якості свідка ОСОБА_2 надав покази, що він побудував паркан законно, на належній йому земельній ділянці для захисту від безпритульних тварин та непроханих гостей. Вказав, що до нього звертався ОСОБА_1 з приводу того, що зведена ним цегляна прибудова перешкоджає стоку води, внаслідок чого відбувається підтоплення гаража, проте він не вважає, що вчинив неправомірні дії, пов`язані з будівництвом паркана (а.с.164-165) .

На замовлення позивача 26.09.2023 будівельною організацією ТОВ «НовогуйвинськБуд» був складений Локальний кошторис на ремонтні роботи №02-01-01 на проведення поточного ремонту гаража № НОМЕР_1 за адресою: м. Житомир, вул. Малікова, 6, вартість якого склала 62825,00 гривень (а.с. 17-19).

Зі змісту листа Житомирського обласного центру з гідрометеорології №996-03-16/1-482 від 03.06.2024 вбачається, що вдень 30.05.2021 в м. Житомирі пройшов надзвичайний дощ, випало 83,8 мм дощу, що відповідає 131 % кліматичної норми опадів за травень (а.с. 76).

Згідно з Витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію речового права від 27.01.2022 вбачається, що в оренді ОК «Гаражний кооператив «Хмільники» перебуває земельна ділянка з кадастровим номером :07:020:0013 площею 1,2 га за адресою АДРЕСА_2 з цільовим призначенням для колективного гаражного будівництва (а.с. 20).

До матеріалів справи позивач надав витяги з Держгеокадастру щодо схематичного розташування земельної ділянки з кадастровим номером :07:020:0013, яка перебуває в оренді ОК «Гаражний кооператив «Хмільники», та земельної ділянки з кадастровим номером :07:020:0002, яка належить ОСОБА_2 за адресою по 1-му Винокурному, які є сусідніми (а.с. 23-24). Також зі схематичного розташування земельних ділянок вбачається, що земельна ділянка ОСОБА_2 не примикає впритул за стін гаражів, які знаходяться на території гаражного кооперативу, зокрема, до задньої стіни гаража № НОМЕР_1 , що відповідає зображенню, яке міститься у висновку експерта (а.с. 25, а.с. 125, (33 аркуш висновку експерта).

Зі змісту фотокарток, які долучені позивачем до матеріалів справи, вбачається наявність прибудованої впритул до стіни належного йому гаража цегляної стяни, яка розташована перпендикулярно до стіни гаража, а також наявні інші занедбані господарські будівлі. Також позивачем долучені фотокартки із зображенням гаража, які датовані 2020 роком, позивач вказував, що на них відсутні усадкові тріщини, та фотокартки зроблені в 2024 році, де вже наявні тріщини по зовнішній стіні гаража та у внутрішніх приміщеннях (а.с. 14-16, 153-158).

На замовлення позивача була проведена будівельно-технічна та земельно-технічна експертиза, на вирішення якої позивач поставив такі питання:

1. Чи наявні в конструкції гаража № НОМЕР_1 в ОК «Гаражний кооператив «Хмільники» по вул. Маликова, 6 м. Житомир дефекти та пошкодження? Якщо так, то чим вони викликані?

2. Який розмір матеріальної шкоди, що заподіяна конструкціям гаражу № НОМЕР_1 в ОК «Гаражний кооператив «Хмільники» по вул. Маликова, 6 м. Житомир і яка вартість відновлювального ремонту?

3. Чи існують станом на день проведення експертизи перешкоди в користуванні будівлею гаража № НОМЕР_1 в ОК «Гаражний кооператив «Хмільники» по вул. Маликова, 6 м. Житомир? Якщо так, в чому вони полягають?

4. Чи розташована перешкода (цегляна стіна) на земельній ділянці ОСОБА_2 з кадастровим номером :07:020:0002? Якщо ні, то хто є власником чи користувачем земельної ділянки на якій розташова цегляна стіна?

Згідно з висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №1926/10-2024 від 24.10.2024 за результатами візуально-інструментального обстеження гаража № НОМЕР_1 в ОК «Гаражний кооператив «Хмільники» за адресою: м. Житомир, вул. Маликова, 6, виявлено дефекти конструктивних елементів та оздоблювальних покриттів, перелік яких наведено в таблиці № 1 даного висновку. Вказані пошкодження, за переліком візуальних характеристик, викликані зсувними/усадковими процесами основи об`єкту дослідження, які, в свою чергу, викликані систематичною дією вологи на фундамент гаражу та грунт його основи.

Розмір матеріальної шкоди, завданої пошкодженнями, які виникли внаслідок інфільтрації вологи в основу з подальшим утворенням вторинних дефектів конструкцій гаража № НОМЕР_1 , на момент проведення дослідження, складає: 88 715,12 грн; вартість ремонтно-будівельних робіт, на момент проведення дослідження, з урахуванням результатів проведеного візуального обстеження та рівня фізичного зносу конструкцій, в діючих цінах на момент проведення дослідження складає 103 085,00 грн.

Станом на дату проведення візуально-інструментального обстеження фасадної частини будівлі гаража № НОМЕР_1 виявлено перешкоду його експлуатації у вигляді цегляної огороджувальної конструкції, яка примикає до об`єкту дослідження з тильного фасаду та сусідньої будівлі. Характер перешкоди, яку чинить вказана конструкція, полягає у частковому обмеженні безперешкодного доступу до зовнішньої частини задньої стіни гаража № НОМЕР_1 , що унеможливлює проведення заходів по його технічному обслуговуванню, ремонту, забезпеченню належного водовідведення від фундаменту та догляду за прилеглою територією; цегляна огороджувальна конструкція, яка чинить перешкоди в експлуатації та обслуговуванні гаража № НОМЕР_1 , розташована в межах земель комунальної власності; земельна ділянка в межах якої розташований ОК «Гаражний кооператив «Хмільник», належить територіальній громаді міста Житомира, цегляна огороджувальна конструкція, що перешкоджає експлуатації та обслуговуванню гаража № НОМЕР_1 розташована на земельній ділянці, власником якої є громада міста Житомира (а.с. 93-127).

В судовому засіданні 17.06.2025 за клопотанням позивача допитані свідки ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Свідок ОСОБА_6 , який є сином позивача, пояснив, що його батько побудував гараж в 2004. Чотири роки тому підвальне приміщення гаража сильно затопило внаслідок дощу. Гараж знаходиться під нахилом, до задньої стіни гаража ОСОБА_2 прибудована цегляна стіна, яка стримує дощові потоки, в результаті чого відбувається постійне підтоплення і розмивання грунту, що з часом призвело до деформації та пошкодження конструкцій самого гаража, з`явились тріщини.

Свідок ОСОБА_7 , який працював охоронцем в гаражному кооперативі в травні 2021 року, пояснив, що він чергував в гаражному кооперативі в травні 2021, коли була сильна аномальна злива, під час якої затопило гараж позивача. Вода до підвального приміщення не могла потрапити через центральний вхід, вся маса води була саме біля гаража № НОМЕР_1 , затопило підвал, воду відкачували.

Свідок ОСОБА_8 , яка з 01.12.2023 працює виконавчим директором ОК «ГК «Хмільники», пояснила, що впритул до будівель гаражного кооперативу розташоване господарство ОСОБА_2 , зокрема, клітки для тварин, господарські будівлі, самовільно збудована стіна. Свідок зауважує, що відповідач звів цегляну стіну впритул до задньої стіни гаража № НОМЕР_1 , перекривши прохід до задніх стін гаражів, які розташовуються в цьому ряду, що перешкоджає обслуговуванню мереж, зокрема, водостоків. ОСОБА_8 вказала, що побудована цегляна стіна перешкоджає витоку води та проходу до задніх стін ряду гаражів, жоден із власників гаража, який знаходиться в ряду, який межує із господарством відповідача, не може потрапити до задньої частини будівель.

Свідок ОСОБА_9 , який є сусідом ОСОБА_1 в гаражному кооперативі, пояснив, що в травні 2021 року була сильна злива, він приїхав до свого гаража, перевірити, чи все добре, побачив, що підвальне приміщення його гаража затопило. Підвальне приміщення в гаражі ОСОБА_1 було затоплено дуже сильно, він виливав воду з підвалу гаража відрами. Вода до гаражу протікала ще після зливи через вентиляцію та щілини. На думку свідка, причиною затоплення стала збудована відповідачем цегляна стіна, оскільки вона затримувала стоки води. До цієї зливи на гаражі позивача не було деформацій, після затоплення на стінках гаража з`явились тріщини.

ІV. Національне законодавство, що підлягає застосуванню, оцінка та мотиви суду

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 16 ЦК України).

Приписами ч.ч. 1-3 ст. 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Частиною 1 статті 1166 ЦК України передбачено, що майновашкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до частини другої цієї статті особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

При цьому відповідальність за завдану шкоду настає лише за наявності усіх підстав, до яких законодавець відносить наявність шкоди, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача та вину. Відсутність хоча б одного з елементів, що становлять склад цивільного правопорушення, не дає підстав для покладення відповідальності за заподіяні збитки. На позивача покладено обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювана шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) немає вини у заподіянні шкоди (постанова Верховного Суду від 10 грудня 2018 року у справі № 902/320/17, від 22.06.2022 у справі № 373/546/21).

Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Дослідивши письмові матеріали справи, заслухавши пояснення свідків, встановивши фактичні обставини справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з такого.

За загальними правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, розподіл обов`язку доказування визначається предметом спору. За загальним правилом тягар доказування певних обставин покладається на сторону, яка посилається на ці обставини.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), які містяться у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На підставі досліджених доказів судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником гаража № НОМЕР_1 ОК «Гаражний кооператив «Хмільник».

Впритул до задньої стіни гаража № НОМЕР_1 , на земельній ділянці, яка перебуває в оренді гаражного кооператива, прибудована цегляна стіна, яка унеможливлює проведення заходів по його технічному обслуговуванню, ремонту, забезпеченню належного водовідведення від фундаменту та догляду за прилеглою територією, що підтверджується показами допитаних в судовому засіданні свідків, фотокартками та висновком експерта.

Суд вважає доведеною обставною, що цегляна стіна побудова ОСОБА_2 , який посилався на це, будучи допитаним в кримінальному провадженні в якості свідка, визнаючи, що він збудував паркан, при цьому вважав, що він його звів на його земельній ділянці, що спростовано висновком експерта. Крім того, представник відповідача в судових засіданнях не заперечував, що цегляна стіна була зведена його довірителем. Обставини, які визнаються стороною не підлягають додатковому доказуванню на підставі ч. 1 ст. 82 ЦПК України.

Факт підтоплення підвального приміщення гаража № НОМЕР_1 внаслідок сильної зливи в травні 2021 року підтверджується Актом про затоплення підвалу гаражу № НОМЕР_1 та показами свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , які суд приймає як належні, достовірні та достатні докази, оскільки вони є послідовними, логічними, взаємоузгоджуються між собою, підтверджуються письмовими доказами. Судом не встановлено, що свідки прямо чи опосередковано заінтересовані в результатах вирішення спору, як і не встановлено судом обставин, за яких покази свідків можуть бути поставлені під сумнів.

У висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №1926/10-2024 від 24.10.2024 в конструкціях гаражу № НОМЕР_1 виявлені дефекти його конструктивних складових та оздоблювальних покриттів у підвальному, першому, другому поверхах та фасадній частині у вигляді замокання кладки стін та фундаментних блоків, патьоків на огороджувальних конструкціях та плитах перекриття, вторинних ознак розкриття усадкових трішин та лущення стінового оздовлення (таблиця № 1 висновку експерта аркуш експертизи 15).

Експертом проаналізовані виявлені в результаті візуального обстеження гаража № НОМЕР_1 наявні в ньому пошкодження, проаналізовано класифікацію дефектів та деформацій об`єктів будівництва, можливі причини їх виникнення і таким чином визначені основні причини, які провокують виникнення зсувних/усадкових процесів в основах та фундаментах будівель і споруд, експерт дійшов висновку, що виявлені дефекти основи гаража № 174 можна класифікувати як такі, що виникли внаслідок систематичної (тривалої в часі) інфільтрації рідини крізь фундаментні блоки.

Також у висновку експерта визначений розмір завданих такими пошкодженнями збитків, який становить 88715,12 грн з урахуванням ПДВ, та обрахована вартість відновлювальних робіт для ремонту гаража, що становить 130085, 00 грн з урахуванням ПДВ.

Оцінивши наданий позивачем висновок експерта, суд визнає його належним і допустимим доказом, судом не встановлено обставин, за яких висновок експерта міг бути відхиленим.

Таким чином, суд робить висновок, що позивачем доведено, що в результаті неправомірних дій відповідача, які виразились у самовільному будівництві цегляної стіни на земельній ділянці, яка йому не належить, впритул до задньої стіни гаража № НОМЕР_1 , власником якого є позивач, відбувався застій атмосферних опадів, що призвело до тривалого в часі підтоплення фундаменту гаража, в результаті чого відбулось просідання грунту, а в конструктивних елементах гаража з`явились дефекти, тобто доведений причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та негативними наслідками, які призвели до пошкодження належного позивачу майна і заподіяння йому матеріальних збитків.

Суд вважає, що відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у спричиненні збитків позивачу, що є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

Суд відхиляє доводи представника відповідача, що згідно з висновком експерта не встановлена достовірна причина підтоплення гаражного приміщення, що спростовується змістом висновку та обставинами, встановленими судом.

Суд визнає безпідставними доводи адвоката відповідача, що причиною затоплення гаражу позивача може бути недотримання будівельних норм при його будівництві та відсутності гідроізоляції, оскільки вони не підтверджені жодними доказами і спростовуються змістом висновку експерта.

Так, у висновку експерта вказано, що влаштування фундаменту відноситься до прихованих робіт. Водночас, видима частина фундаментних блоків гаражу № НОМЕР_1 в межах підвального поверху, не містить візуальних ознак відхилень від розрахунокового положення. Разом з тим, наявні дефекти роташованих вище огороджувальних конструкцій, враховуючи характер їх прояву, надають можливість класифікації поточних пошкоджень як вторинних ознак усадкових процесів конструкцій гаражу № 174, які пов`язані з частковим зміщенням основи об`єкту дослідження відносно проектного положення (аркуш експертизи 17).

Посилаючись на ремонтні роботи, які наведені експертом в описовій частині висновку по першому питанню (аркуш висновку експерта 19), які необхідно зробити для усунення в подальшому несприятливої дії вологи на фундамент гаража № НОМЕР_1 , представник відповідача вказував, що пошкодження гаража позивача відбулось у зв`язку з недотриманням цих вимог, тому вина відповідача у спричиненні збитків позивачу відсутня.

Суд визнає неспроможними такі доводи адвоката Приведьона В.М., який допускає перекручування змісту висновку експерта та вириває фрази із його загального контексту.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.07.2019 у справі №342/180/17 зазначила, що обґрунтування наявності обставин повинно здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, в тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час вирішення судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та з принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторін. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам доказів не збирає.

Принцип змагальності полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається на підтвердження чи заперечення вимог (статті 12,81 ЦПК України).

Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторін. Тобто, сторони не можуть будувати власну позицію на тому, що вона є доведеною, доки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу сама концепція змагальності втрачає сенс.

Суд вважає за необхідне зазначити, що заперечуючи проти задоволення позовних вимог відповідач не надав жодного доказу на підтвердження власних доводів, покликаючись лише на те, що позивач не довів заявлених вимог, що суперечить принципу змагальності сторін.

Відповідно до частини 2 статті 1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Звертаючись з позовом, позивач просив стягнути на свою користь збитки у вигляді вартості відновлювальних робіт, які необхідні для ремонту гаража.

Таким чином, на підставі правових норм, які реглюють спірні правовідносини, та встановлених фактичних обставин, які підтверджені наданими позивачем доказами, суд робить висновок, що внаслідок неправомірних дій відповідача, які виразились у самочинному будівництві цегляної стіни на земельній ділянці, яка йому не належить, впритул до задньої стіни гаража № НОМЕР_1 , власником якого є позивач, відбувався застій атмосферних опадів, що призвело до тривалого в часі підтоплення фундаменту гаража, в результаті чого відбулось просідання грунту, а в конструктивних елементах гаража з`явились дефекти, що призвело до пошкодження належного позивачу майна і заподіяння йому матеріальних збитків, розмір яких становить 103085,00 грн, який визначений як вартість відновлювальних робіт, необхідних для ремонту гаража, який підтверджується змістом висновку експерта, що відповідає положенням ч. 2 ст. 1192 ЦК України. Судом не встановлено, що шкода майну позивача завдана не з вини відповідача. Позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

V. Розподіл судових витрат

З огляду на те, що суд дійшов висновку про задоволення позову, на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений ним при зверненні до суду судовий збір в сумі 1211,20 грн (а.с. 1).

Крім того, позивач просив стягнути на його користь витрати, які він поніс, для проведення у справі експертизи.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати, пов`язані із проведенням експертизи.

В постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 712/4126/22 від 22.11.2023 зазначено, що витрати, пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи, належать до судових витрат (стаття 132, КАС України, стаття 123 ГПК України, стаття 133 ЦПК України).

Висновок експерта може бути підготовлений як на підставі ухвали суду про призначення експертизи, так і на замовлення учасника справи.

У випадку подання учасником справи до суду висновку експерта, складеного на його замовлення, у такому висновку має бути зазначено, що його підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Зокрема, інша сторона може подати до суду заяву про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, і у разі, якщо суд визнає наявність таких підстав, такий висновок не приймається судом до розгляду (стаття 101 КАС України, стаття 98 ГПК України, стаття 102 ЦПК України).

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд враховує не те, коли замовлено експертизу та отримано висновок експерта - до чи після звернення позивача до суду з позовом, а те, чи пов`язані безпосередньо ці витрати з розглядом справи (п.п. 174-177).

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Під час розгляду справи позивачем для підтвердження обставин справи та розміру завданих збитків наданий висновок експерта, в якому зазначено, що він підготовлений для подання до суду, експерт обізнаний про кримінальну відповідальність.

Оцінюючи докази, суд послався на висновок експерта, визнавши його належним, достатнім і допустимим доказом.

Згідно з договором на виконання робіт з проведення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №26/09-2024 від 26.09.20254 та розрахунку на оплату від 26.09.2024, вартість виконаної експертизи становить 12000,00 грн, які ОСОБА_1 сплатив на рахунок ФОП ОСОБА_10 відповідно до квитанції до платіжної інструкції від 27.09.2024 (а.с. 211-216).

Таким чином, з огляду на те, що понесені позивачем витрати на оплату експертизи безпосередньо пов`язані з розглядом цієї справи, оскільки саме на підставі висновку експерта позивачем доводились обставини справи та розмір заподіяних збитків, на підставі ст. 133 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, пов`язані з проведенням експертизи, висновок якої був використаний судом як доказ, в розмірі 12000,00 грн.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 141, 259, 263-265, 268, 280, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задоволити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в сумі 103085,00 грн, витрати за проведення експертизи в сумі 12000,00 грн, судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 ; РНОКПП: НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_4 ; РНОКПП: НОМЕР_4 .

Третя особа: Обслуговуючий кооператив «Хмільники», місцезнаходження: м. Житомир, вул. Маликова, 6; .

Повний текст рішення складений 03.10.2025.

Суддя О.В. Стрілецька