Справа № 944/1682/25
Провадження №2-о/944/278/25
УХВАЛА

/про відкладення розгляду справи/

22.09.2025 рокум.Яворів

Яворівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Матвіїва І.М.

з участю секретаря судового засідання Леньо Б.Ю.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Яворів, за правилами окремого провадження, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Р.С. про встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в:

В провадженні Яворівського районного суду Львівської області перебуває вищезазначена цивільна справа.

В судове засідання заявник та її представник не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, однак, представник надіслав до суду заяву про відкладення розгляду справи та просить витребувати дублікат свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки представнику заявника Мостиським відділом ДРАЦС відмовлено у видачі дублікату свідоцтва.

В судове засідання заінтересована особа особа Приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Р.С. по справі не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд даної справи за його відсутності.

Зважаючи на те, що всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстави неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Згідно з пунктом 7 частини другої статті 129 Конституції України розумні строки розгляду справи є однією з основних засад судочинства.

Відповідно до пункту 10 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Статтею 3 ЦПК України гарантовано кожній особі право на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Зазначене право особа може реалізувати в порядку, встановленому ЦПК України.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно з частиною першою статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового розгляду.

Пунктом 7 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» визначено, що судді повинні усвідомлювати особисту відповідальність за розгляд справ у встановлені законом строки, за якість розгляду справ, не допускати фактів зволікання, вживати всіх необхідних заходів із метою неухильного дотримання процесуальних строків.

Статтею 121 ЦПК України визначено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці виходить із того, що розумність тривалості судового провадження необхідно оцінювати у світлі обставин конкретної справи та враховуючи критерії, вироблені судом. Такими критеріями є: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінка заявника; 3) поведінка державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (Рішення «Бараона проти Португалії», 1987 рік, «Хосце проти Нідерландів», 1998 рік; «Бухкольц проти Німеччини», 1981 рік; «Бочан проти України», 2007 рік).

Відповідно до Указу Президента № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні запроваджено воєнний стан, який на теперішній час продовжено.

Відповідно до статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами, в умовах воєнного або надзвичайного стану, конституційні права людини на судовий захист не можуть бути обмежені.

Відтак, враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про можливість відкладення розгляду справи поза межами строків, передбачених ЦПК України.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Як видно з матеріалів справи, предметом заявлених вимог є встановлення факту родинних відносин із померлим ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Для підтвердження цих обставин важливе значення має документ, що посвідчує його смерть.

Представник заявника у клопотанні просив витребувати дублікат свідоцтва про смерть ОСОБА_2 . Водночас відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» та Правил державної реєстрації актів цивільного стану, повторна видача свідоцтва можлива лише особі, щодо якої складено актовий запис, її батькам чи іншим законним представникам. Оскільки заявник не належить до цього кола осіб, що підтверджується письмовою відмовою Мостиським відділом ДРАЦС, отримати дублікат свідоцтва вона не може.

Проте, згідно з п. 13 Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.08.2007 № 1064, суд має право витребувати у відповідного органу витяг з актового запису про народження, який є належним та достатнім доказом для встановлення обставин, що підлягають доказуванню.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання частково витребувати від органу державної реєстрації не дублікат свідоцтва, а витяг з актового запису про смерть ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , як документ, що має доказове значення та може бути наданий в установленому порядку.

У відповідності до вимог ст.84 КПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно з ч.9 ст.223 ЦПК України про відкладення розгляду справи постановляється ухвала.

Керуючись ст.223, 240, 258-259, 353 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Судове засідання в цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Р.С. про встановлення факту родинних відносин, відкласти на 11 год 45 хв 01 грудня 2025 року, про що повідомити учасників справи в порядку встановленому ЦПК України.

Витребувати у Мостиського відділу ДРАЦС витяг з актового запису про смерть ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У випадку неможливості подати вищезазначений доказ повідомити суд про це із зазначенням причин неможливості протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі із причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, встановлену законом, зокрема, передбачену ст.382 КК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Матвіїв