Справа №295/6740/25
УХВАЛА

26.09.2025 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Воробйова Т.А.,

вирішуючи питання про прийняття до провадження заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

виданого Богунським районним судом м. Житомира 25.06.2025 у цивільній справі №295/6740/25 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «ВЖРЕП-14» про видачу судового наказу про стягнення боргу за надані послуги

з ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2 ,

в с т а н о в и в:

До суду надійшли заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Богунським районним судом м. Житомира 25.06.2025 у цивільній справі №295/6740/25, про стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «ВЖРЕП-14» заборгованості по оплаті наданих послуг в розмірі по 5810,89 грн з кожного, що утворилась за період з 01.05.2022 по 30.04.2025, та судового збору в сумі по 151,40 грн з кожного.

Частиною 3 статті 170 ЦПК України визначено, що заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява ОСОБА_1 не відає вищевказаним вимогам, оскільки у заяві про скасування судового наказу заявник вказує, що заперечує проти виконання судового наказу та просить його скасувати, однак, всупереч вимогам п. 5 ч. 3 ст. 170 ЦПК України, у заяві про скасування судового наказу ОСОБА_1 не вказує, у чому полягає повна або часткова необґрунтованість вимог стягувача.

Також, відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставка судового збору за подання до суду заяви про скасування судового наказу встановлюється в розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, що станом на 01.01.2025 становить 151,40 грн.

Проте, всупереч приписам ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви не долучено документ, що підтверджує сплату судового збору. Доказів наявності підстав для звільнення від сплати судового збору заявником не зазначено та не подано.

Судовий збір у сумі 151,40 грн підлягає оплаті на рахунок: отримувач: ГУК у Жит.обл/Богун. р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37976485, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат), номер рахунку UA0006831, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Згідно з ч.6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи, що заява подана з порушеннями вимог статті 170 ЦПК України, оскільки у заяві не зазначено про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача, та до заяви не долучено документ, що підтверджує сплату судового збору, суд вбачає підстави для повернення її без розгляду.

Керуючись ст. 170 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу - повернути без розгляду.

Роз`яснити, що повернення заяви про скасування судового наказу не перешкоджає повторному зверненню до суду з належно оформленою заявою в межах строків з урахуванням вимог ст. 170 ЦПК України, а у разі пропуску строку для звернення з такою заявою - одночасно з клопотанням про його поновлення з наведенням поважних причин, які обумовили його пропуск.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.А. Воробйова