У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2025 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Морозова В.В.

за участі: секретаря судового засідання Швидкої І.О.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін заяву ОСОБА_1 про розстрочення рішення суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення збитків, заподіяних внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

в с т а н о в и в :

08 вересня 2025 року заявник ОСОБА_1 звернувся до Черкаського районнного суду Черкаської області із заявою про розстрочення рішення суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення збитків, заподіяних внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Вказана заява обґрунтована тим, що рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 31 липня 2025 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення збитків, заподіяних внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, - задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду, завдану у результаті дорожньо-траснспортної пригоди у розмірі 26 232 гривні 00 копійок та франшизу у розмірі 1 500 гривень 00 копійок, документально підтверджені витрати на оплату послуг судового експерта автотоварознавця в розмірі 4 800 гривень 00 копійок, а всього 32 532 гривні 00 копійок.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 5 000 гривень 00 копійок.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог у загальному розмірі 790 гривень 19 копійок.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на правову допомогу у розмірі 6 524 гривні 00 копійок.

Рішення суду набрало законної сили 02 вересня 2025 року.

Заявник вказує, що на даний час у нього склалися обставини, які ускладнюють виконання рішення суду, а саме те, що він є пенсіонером і немає інших доходів.

Таким чином, просить суд розстрочити виконання рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 31 липня 2025 року рівними частинами, щомісячно, у розмірі 20 % від його пенсії з дня постановлення відповідної ухвали суду.

02 жовтня 2025 року до канцелярії суду представником ОСОБА_2 адвокатом Ковтуном А.В. подано заперечення на заяву ОСОБА_1 про розстрочення рішення суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення збитків, заподіяних внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. У яких останній просить відмовити ОСОБА_1 у розстроченні виконання рішення суду.

Вказані заперечення обґрунтовані тим, що сторона стягувача вважає, що боржник надав не повну чи неправдиву інформацію з приводу свого фінансового стану, оскільки останній володіє автомобілем «Нуndai іх35», д.н.з: НОМЕР_1 , ринкова вартість якої, згідно сайту «авторіа», становить від 10 000 до 19 000 доларів США, який обслуговується та заправляється пальним. Виходить, що на заправку пальним і обслуговуванням даного автомобіля у заявника не хватило б даної пенсії. Також вказує, що згідно реєстру нерухомого майна, у ОСОБА_1 є у власності гараж в м. Черкаси, ринкова вартість якого складає, згідно сайтів по продажу нерухомості в м. Черкаси, близько 5000-7000 доларів США. Таким чином, представник вказує, що ОСОБА_1 проживає точно не на свою пенсію, а має інше головне джерело доходу, про яке не повідомив суд.

Таким чином, сторона стягувача вважає, що розстрочення стягнення у вигляді 20% від отриманої ОСОБА_1 пенсії, спрямовані на уникнення стягнення з останнього та порушить права стягувана на стягнення, оскільки, внаслідок інфляції, ціни зростають, гривня обезцінюється і стягувач фактично отримає набагато менше благ за суму стягнення і через значне розтягнення в часі, не зможе реалізувати свої права на відшкодування збитків.

Окрім того, представник вказує, що на час військового стану, згідно під п. 3 п. 10-2 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України «Про виконавче провадження», стягнення з пенсії заборонено.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення розгляду справи, у судове засідання не з`явилися.

Заявник ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився про дату, час та місце розгляду заяви повідомлявся у встановленому законом порядку. 06 жовтня 2025 року подав до суду заяву про слухання справи у його відсутності, заяву про розстрочення виконання рішення суду підтримав та просив суд задовольнити її.

Представник ОСОБА_2 адвокат Ковтун А.В. у судове засідання не з`явився про дату, час та місце розгляду заяви повідомлявся у встановленому законом порядку. 06 жовтня 2025 року подав до суду заяву про слухання справи у його відсутності та у відсутності ОСОБА_2 , у задоволенні заяви про розстрочення виконання рішення суду просив суд відмовити.

Частиною третьою статті 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 1 ст. 446 ЦПК України процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах, вирішуються судом, який розглядав справу як суд першої інстанції, якщо інше не визначено цим розділом.

Таким чином, суд ухвалив розглянути справу за відсутності сторін.

Згідно з вимогами частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши наведені заявником підстави для розстрочення виконання рішення суду, суд дійшов наступних висновків.

Судом установлено, що рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 31 липня 2025 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення збитків, заподіяних внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, - задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду, завдану у результаті дорожньо-траснспортної пригоди у розмірі 26 232 гривні 00 копійок та франшизу у розмірі 1 500 гривень 00 копійок, документально підтверджені витрати на оплату послуг судового експерта автотоварознавця в розмірі 4 800 гривень 00 копійок, а всього 32 532 гривні 00 копійок.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 5 000 гривень 00 копійок.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог у загальному розмірі 790 гривень 19 копійок.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на правову допомогу у розмірі 6 524 гривні 00 копійок.

Рішення суду набрало законної сили 02 вересня 2025 року.

Матеріали справи не містять відомостей про видачу виконавчих листів на примусове виконання рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 31 липня 2025 року.

Відповідно до частини 1 статті 33 Закону України «Про виконавче провадження» за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Стаття 435 ЦПК України регулює питання відстрочення і розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання рішення.

Так, відповідно до вказаної статті, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може, зокрема, розстрочити виконання рішення на період не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Підставою для розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Розстрочення виконання рішення суду може бути у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення при виконанні судового рішення наявність яких робить його виконання неможливим, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (ч. 4 ст. 435 ЦПК України).

Фактично, чинне законодавством не містить вичерпного законодавчого переліку підстав для розстрочення виконання рішення, тому суд у кожній конкретній справі з врахуванням всіх обставин справи, вирішує питання про їх наявність чи відсутність, а також вирішує питання про наявність чи відсутність причин, які перешкоджають виконанню рішення суду та за своїм внутрішнім переконанням оцінює наявні у справі докази.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці звертає увагу, що несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно якої «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру», а у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи. До того ж, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого невиконання. Межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Обставини, які зумовлюють надання розстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення. Отже, питання щодо надання розстрочки (відстрочки) виконання рішення суду повинно вирішуватися із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Пунктом 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами процесуальних питань, пов`язаних із виконанням судових рішень у цивільних справах» від 25.09.2015 року № 8 встановлено, що судам при вирішенні питання про розстрочку виконання рішення суду слід враховувати те, що розстрочкою виконання рішення є встановлення періоду, протягом якого рішення суду виконається частинами з певним інтервалом у часі. Строки виконання кожної частини мають визначатись судом. Це стосується виконанням рішення суду щодо предметів, які діляться (грошей, майна тощо). Суди, задовольняючи заяви про розстрочку та відстрочку виконання рішень, не враховують що матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для невиконання судових рішень, які набрали законної сили, та не є обставиною, що утруднює виконання рішень суду.

За правилом ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ст. 10, 81 ЦПК України саме заявник зобов`язаний довести зазначений предмет доказування, тобто виняткові підстави для розстрочення виконання судового рішення.

В обґрунтування заяви суду надано:

- Форму ОК-5 Пенсійного Фонду України відносно ОСОБА_1 за період з 1999 - 2024 роки.

Розстрочка виконання рішення суду це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду сплати загальної суми боргу частинами.

Надання розстрочки судом полягає у визначенні розміру щомісячних платежів з метою погашення всієї суми боргу, визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку сплати останнього платежу на підставі розстрочки рішення має бути виконано повністю.

При розгляді заяв щодо розстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому, суми щомісячного платежу, наявність яких має бути доведена боржником.

Строки такого відтермінування та сума щомісячних платежів знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку до повного виконання рішення суду.

Надання розстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим.

Наведене узгоджується з правовими висновками, викладеними в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 червня 2021 року у справі № 9901/598/19, в постанові Верховного Суду від 05 вересня 2023 року у справі № 295/5781/19.

Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду, і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами.

Оцінюючи надану заявником Форму ОК-5 де вказано, що заявник отримує пенсію, однак суд враховує й те, що заявник не надав суду докази відсутності грошових коштів на банківських рахунках та відсутності майна на праві власності, зокрема, автомобілів та нерухомості.

Вказані обставини не доводять об`єктивну неможливість чи утруднення виконання судового рішення, жодними доказами не підтверджено і суду не надано.

Невиконання рішення суду у визначені законом строки без відповідних правових підстав, передбачених законом, зокрема ст.435 ЦПК України, не відповідатиме засадам цивільного законодавства, передбаченим ст. 3 ЦК України, оскільки може призвести до порушення охоронюваних законом прав та інтересів стягувача, які підтверджені судовим рішенням.

Таким чином заявником не надано суду належних доказів, виникнення виключних обставин у розумінні ст. 435 ЦПК України, які б давали підстави для розстрочення виконання рішення суду.

Крім того судом враховується те, що відповідно до п. 10-2 Розділ XIII прикінцеві та перехідні положення ЗУ «Про виконавче провадження» тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України: припиняється звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника (крім рішень про стягнення аліментів та рішень, боржниками за якими є громадяни Російської Федерації).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для розстрочення виконання рішення суду, що є підставою для відмови в задоволенні заяви.

Керуючись ст. 435 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про розстрочення рішення суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення збитків, заподіяних внаслідок дорожньо-транспортної пригоди відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: В. В. Морозов