cудді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Тітова М. Ю. щодо постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17 вересня 2025 року в справі № 754/7801/22 (провадження № 61-4895св25)
за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсними договорів, скасування державних реєстрацій права власності та витребування майна за касаційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 08 лютого 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року.
У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним позовом.
Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 08 лютого 2023 року позов задоволено повністю.

Постановою Київського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 задоволено, рішення Деснянського районного суду міста Києва від 08 лютого 2023 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про часткове задоволення позову.

Витребувано від ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 земельну ділянку, площею 0,1000 га, з кадастровим номером :62:511:0006 на АДРЕСА_1 . В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 17 вересня 2025 року касаційну скаргу ОСОБА_4 задоволено частково, постанову Київського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року скасовано, а справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Колегія суддів виходила з того, що у визначений ухвалою Київського апеляційного суду час розгляду справи (18 лютого 2025 року о 15:00 год) пролунав сигнал повітряної тривоги.

Попри цей факт апеляційний суд розглянув справу 18 лютого 2025 року без участі відповідача.

Розглядаючи справу одразу після закінчення повітряної тривоги, без надання учасникам справи об`єктивно достатнього часу для явки в судове засідання, апеляційний суд мав вирішити питання про відкладення розгляду справи, застосувавши відповідні процесуальні норми з урахуванням загальних засад цивільного судочинства, дотримання гарантій прав особи на участь у розгляді її справи, а також обов`язку суду сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав.

З такими висновками колегії суддів погодитися не можу й відповідно до вимог статті 35 ЦПК України висловлюю окрему думку.

На моє переконання, сам по собі факт оголошення повітряної тривоги без з`ясування інших обставин, які мають значення для розгляду справи, не може бути підставою для скасування судового рішення.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства зокрема є: верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Стаття 43 ЦПК України наділяє учасників справи не лише правами, а ще й обов`язками.

Так, у частинах другій та третій цієї статті зазначено, що учасники справи зобов`язані, серед іншого, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Встановлено, що в судовому засіданні 04 лютого 2025 року задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про виклик позивача в судове засідання для надання особистих пояснень та відкладено розгляд справи на 15:00 год 18 лютого 2025 року.

Про судове засідання, призначене на 18 лютого 2025 року, ОСОБА_4 був повідомлений належним чином.

Загальновідомою є обставина, що 18 лютого 2025 року з 14:54 год до 15:22 год в місті Києві тривала повітряна тривога.

Відповідно до протоколу судового засідання, судове засідання розпочалося о 15:36 год та закінчилося о 15:57 год. У судовому засіданні була присутня ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_6 . Судове засідання було проведено за відсутності представника відповідача ОСОБА_7 , оскільки він про дату, час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином.

У касаційній скарзі представник відповідача ОСОБА_7 заявляє про проведення судового засідання під час повітряної тривоги, проте це не відповідає дійсності та спростовується протоколом судового засідання, згідно з яким судове засідання розпочалося через 14 хв після закінчення повітряної тривоги.

При цьому жодних доказів про те, що відповідач чи його представник 18 лютого 2025 року (ще до початку повітряної тривоги, чи після її закінчення) з`явилися до суду матеріали справи не містять, клопотання про відкладення розгляду справи вони не заявляли. Тобто відповідач не довів, що саме у зв`язку з повітряною тривогою (яка тривала менше 30 хв) він чи його представник не змогли прибути в судове засідання.

Водночас початок судового засідання не у призначений час з об`єктивних причин (у зв`язку з повітряною тривогою або затримкою судді (колегії суддів) в судовому засіданні в іншій справі) і в розумних межах не звільняє учасників справи від виконання процесуальних обов?язків щодо виявлення поваги до суду та до інших учасників судового процесу,сприяння своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконання процесуальних дій у встановлені законом або судом строки.

Таким чином, оскільки відповідно до вимог статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, суд апеляційної інстанції з дотриманням вимог процесуального закону розглянув справу в судовому засіданні 18 лютого 2025 року за відсутності сторони відповідача і наведена обставина сама по собі не могла бути підставою для скасування оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції.

Окрім цього колегія суддів не надала жодної оцінки тій обставині, що на відміну від сторони відповідача, сторона позивача була присутня в судовому засіданні 18 лютого 2025 року, яке почалося після закінчення повітряної тривоги, про що ОСОБА_1 зазначала у відзиві на касаційну скаргу.

Суддя М. Ю. Тітов