СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2-во/759/208/25
ун. № 759/1704/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Ул`яновської О.В.,

секретаря судового засідання Косінської І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Святошинського районного суду м. Києва по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

у вересні 2025 р. до Святошинського районного суду м. Києва надійшла вказана заява, в якій заявник просить суд виправити описку в ухвалі Святошинського районного суду м. Києва від 28.01.2020, в якому зазначити пропущений кадастровий номер земельної ділянки «:75:397:0037» за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 28.01.2020 затверджено мирову угоду укладену між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у цивільній справі №759/1704/19 за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок і стосується прав та обов`язків сторін щодо спільного майна подружжя.

Відповідно до ч.1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

У постанові Верховного Суду від 11.11.2020 в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Разом з тим, заявник звертаючись до суду із зазначеною заявою, просить вказати пропущений кадастровий номер, однак ухвала від 28.01.2020 була винесена на підставі поданої 19.08.2019 спільній заяві про укладення мирової угоди, внаслідок чого при ухвалені вказаного судового рішення не було допущено описки.

З урахуванням висланого вище, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні поданої заяви.

На підставі викладеного та керуючись вимогами ст. 269 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Святошинського районного суду м. Києва по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: О.В. Ул`яновська