провадження №22-з/824/1197/2024 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді - Березовенко Р.В.,

суддів: Лапчевської О.Ф., Мостової Г.І.,

з участю секретаря Щавлінського С.Р.

розглянувши заяву ОСОБА_1 , подану представником - адвокатом Євдокименком Миколою Сергійовичем про забезпечення позову у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка подана представником Євдокименком Миколою Сергійовичем , на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 квітня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ю-Бейс» до ОСОБА_1 про припинення права спільної часткової власності, визнання права власності та стягнення грошової компенсації,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2024 року ТОВ «ФК «Ю-Бейс» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про припинення права спільної часткової власності, визнання права власності та стягнення грошової компенсації, у якому просило суд:

припинити його право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 з одночасним визнанням за ОСОБА_1 права власності на ці частки;

стягнути з відповідача на користь позивача грошову компенсацію вартості відповідного майна у загальному розмірі - 15 160 350,00 грн.

Позовні вимоги позивач обґрунтовано тим, що в межах зведеного виконавчого провадження НОМЕР_1 щодо стягнення заборгованості з ОСОБА_3 , у зв`язку з тим, що треті торги не відбулися, ТОВ «ФК «Ю-Бейс» набуло право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_3 , яка складається з п`яти житлових кімнат загальною площею 131,10 кв.м, з них житлова - 88,80 кв.м. Право власності підтверджується свідоцтвом №1548, виданим 23 травня 2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мурською Н.В.

Також позивач набув право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_4 у цьому ж будинку, яка складається з чотирьох житлових кімнат загальною площею 113,8 кв.м, з них житлова - 71,90 кв.м. Це право підтверджується свідоцтвом №1549, виданим 23 травня 2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мурською Н.В.

Іншим співвласником 1/2 частки квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 є ОСОБА_1 , колишня дружина ОСОБА_3 .

Відповідно до рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 14.08.2018 у справі №242/656/18, в порядку поділу спільного майна подружжя було визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 та 1/2 частину квартири АДРЕСА_4 .

Таким чином, позивач і відповідач є співвласниками квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_4 у рівних частинах - по 1/2 кожен.

Позивач зазначає, що користування належним йому майном є фактично неможливим, оскільки сторони не досягли домовленості щодо поділу квартир у натурі чи встановлення порядку їх використання.

Оскільки спільне користування квартирами є неможливим, а технічний поділ їх на окремі ізольовані об`єкти не відповідає вимогам будівельних норм (що підтверджується відповідними висновками судового експерта), позивач вирішив звернутися до суду з вказаним позовом.

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 30 квітня 2025 року задоволено позов у даній справі, припинено право власності ТОВ «Фінансова Компанія «Ю-Бейс» на 1/2 частину квартири АДРЕСА_3 , що складається з п`яти житлових кімнат загальною площею 131,1 кв.м. в тому числі житловою 88,80 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000). Припинено право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Ю-Бейс» на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 , що складається з чотирьох житлових кімнат загальною площею 113,8 кв.м. в тому числі житловою 71,9 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000). Визнано за ОСОБА_1 права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_3 , що складається з п`яти житлових кімнат загальною площею 131,1 кв.м. в тому числі житловою 88,80 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000). Визнано за ОСОБА_1 права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 , що складається з чотирьох житлових кімнат загальною площею 113,8 кв.м. в тому числі житловою 71,9 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000). Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова Компанія «Ю-Бейс» компенсацію вартості припиненої 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 у праві власності в розмірі 8 062 650 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова Компанія «Ю-Бейс» компенсацію вартості припиненої 1/2 частки квартири АДРЕСА_4 у праві власності в розмірі 7 097 700 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 18 серпня 2025 року залишено без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 квітня 2025 року.

Не погоджуючись з заочним рішенням, 25 серпня 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Євдокименко М.С. подав до суду першої інстанції апеляційну скаргу.

27 серпня 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Євдокименко М.С. подав заяву про забезпечення позову, у якій просив суд:

вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майна: 1/2 квартири АДРЕСА_3 , яка складається із 5 кімнат, загальною площею 131,1 кв.м.; 1/2 квартири АДРЕСА_2 , що складається із 4 кімнат, загальною площею 113,8 м.кв.; заборонити приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Клименку Р.В. вчиняти будь які виконавчі дії направлені на реалізацію 1/2 квартири АДРЕСА_3 , яка складається із 5 кімнат, загальною площею 131,1 кв.м.; 1/2 квартири АДРЕСА_2 , що складається із 4 кімнат, загальною площею 113,8 м.кв.

Вимоги заяви обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 звернулась до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою на заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 30 квітня 2025 року.

Незважаючи на те, що апеляційна скарга подана на протиправне та ухвалене з грубими порушеннями процесуальних норм судове рішення, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клименко Р.В., у якого на виконанні знаходиться виданий Шевченківським районним судом міста Києва виконавчий лист №761/44373/24, здійснює дії по примусовій реалізації предмету позову у виконавчому провадженні НОМЕР_2, не звертає уваги на надану йому інформацію щодо оскарження заочного рішення.

Вважає, що для забезпечення виконання рішення Київського апеляційного суду, про яке апелянт просить в апеляційній скарзі, необхідним є вжиття судом заходів забезпечення позову, що гарантуватиме збереження гарантованих відповідачці майнових прав в разі задоволення апеляційних вимог. Забезпечення позову шляхом арешту нерухомого майно є реальним способом захисту майнових прав та інтересів ОСОБА_1 в даній справі.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 серпня 2025 року заяву про забезпечення позову було призначено головуючому судді Березовенко Р.В., судді, які входять до складу колегії: Мостова Г.І., Лапчевська О.Ф.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 вересня 2025 року апеляційну скаруг було призначено головуючому судді Ящук Т.І., судді, які входять до складу колегії: Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.

01 вересня 2025 року матеріали цивільної справи №761/44373/24 разом з апеляційною скаргою надійшли до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 вересня 2025 року у складі головуючого судді-доповідача Ящук Т.І., суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка подана представником Євдокименком Миколою Сергійовичем , на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 квітня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ю-Бейс» до ОСОБА_1 про припинення права спільної часткової власності, визнання права власності та стягнення грошової компенсації.

Частина перша статті 153 ЦПК України визначає, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду),

Відповідно до частини 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

За таких обставин розгляд заяви проводиться без повідомлення сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Заслухавши доповідь судді доповідача, перевіривши доводи заяви, вивчивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що заява не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Пункт 7 частини першої статті 365 ЦПК України визначає, що суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду за клопотанням учасників справи вирішує питання щодо вжиття заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову в цивільному процесі є одним з інститутів цивільного процесу, що сприяє реалізації конституційних прав завдання цивільного судочинства, яким, згідно зі статтею 3 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

За змістом статті 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містить, зокрема, обґрунтування необхідності забезпечення позову.

Положеннями статті 152 ЦПК України встановлені види забезпечення позову. Одним із видів такого забезпечення є накладення арешту на майно.

Відповідно до частини третьої статті 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, інтересів сторін та інших учасників судового процесу. Наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Звертаючись до апеляційного суду із заявою про забезпечення позову відповідачка вказала, що рішення суду першої інстанції виконуються не дивлячись на подану апеляційну скаргу.

За таких обставин, фактично, заява про забезпечення позову в зазначений відповідачем спосіб, подана з метою недопущення виконання рішення суду першої інстанції до розгляду справи апеляційним судом та спрямована на забезпечення виконання рішення Київського апеляційного суду.

Зазначене не узгоджується з метою та змістом інституту забезпечення позову, що передбачений главою 10 ЦПК України, у відповідності до якої метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Використання цивільно-правового механізму забезпечення позову з метою недопущення виконання рішення суду першої інстанції, чинним законодавством не передбачено.

Більш того, цивільний процесуальний закон надає стороні право забезпечити саме позов, а не апеляційну скаргу.

За таких обставин, апеляційний суд не знаходить підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Керуючись ст. ст.149-153, 260, 261 ЦПК України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 , поданої представником - адвокатом Євдокименком Миколою Сергійовичем про забезпечення позову у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка подана представником Євдокименком Миколою Сергійовичем, на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 квітня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ю-Бейс» до ОСОБА_1 про припинення права спільної часткової власності, визнання права власності та стягнення грошової компенсації.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Головуючий: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

Г.І. Мостова