справа № 388/601/25
провадження № 2/388/315/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.09.2025м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді Кнурова О.А.,

при секретарі судового засідання Поліщук О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону в інтересах держави в особі управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Долинська міська рада Кропивницького району Кіровоградської області, про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконним виловом живих водних біоресурсів, за участі:

прокурора Кришталевич В.М.,

встановив:

керівник Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону А. Гарасимчук, діючи в інтересах держави в особі управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області звернувся до Долинського районного суду Кіровоградської області з позовом до відповідача ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Долинська міська рада Кропивницького району Кіровоградської області, в якому (позові) просив:

- стягнути з ОСОБА_1 на користь держави шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу (водним живим ресурсам) у розмірі 596428,00 грн.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що ОСОБА_1 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України, що підтверджується вироком суду, який набрав законної сили. Однак шкода, заподіяна навколишньому природному середовищу незаконним виловом живих водних біоресурсів внаслідок вчинення зазначеного кримінального правопорушення, яка становить згідно з висновком експерта 549428,00 грн. ОСОБА_1 невідшкодована.

Ухвалою від 10.04.2025 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаним позовом. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Розпочато підготовче провадження у справі. Призначено підготовче судове засідання з повідомленням (викликом) учасників справи.

Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив.

Письмові пояснення по суті справи від третьої особи до суду не надходили.

Ухвалою від 11.06.2025 підготовче провадження у справі закрито та її призначено до судового розгляду по суті у судовому засіданні.

Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області звернулося до суду із заявою у якій просило розгляд справи проводити за відсутності його представника. Зазначило, що позовні вимоги підтримує.

Третя особа звернулась до суду із заявою в якій просила розглядати справу за відсутності її представника. Зазначила, що не заперечує проти задоволення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

За наведених вище обставин та положень цивільного процесуального законодавства суддійшов висновку про розгляд справи за відсутності учасників, які не з`явились у судове засідання на підставі наявних у суду матеріалів справи.

Прокурор у судовому засіданні підтримала позов аргументуючи свою позицію аналогічно викладеному у ньому. Позовні вимоги просила задовольнити у повному обсязі.

Судом було оголошено про відкладення ухвалення та проголошення судового рішення та повідомлено про дату та час його проголошення.

Заслухавши прокурора, дослідивши докази у справі і з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, враховуючи позиції учасників справи, висловлені ними у заявах по суті справи, які було подано до суду, виходячи з положень цивільного процесуального законодавства, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи у межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, - суд дійшов висновку про задоволення позову, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Поряд з цим, відповідно до положень ч. 1 - ч. 3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами у розумінні ч. 1 ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Положеннями ч. 1, ч. 5, ч. 6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ст. 264 ЦПК України, суд, ухвалюючи судове рішення, зобов`язаний встановити, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувались вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

Так, на підставі досліджених у судовому засіданні доказів, наданих учасниками справи, судом встановлено такі обставини.

Долинським районним судом Кіровоградської області у межах розгляду кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.06.2024 за № 0000076 за обвинуваченням ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, встановлено такі обставини з послідуючим їх викладенням у вироку суду від 08.07.2024 (справа № 388/1369/24).

« ОСОБА_1 будучи військовослужбовцем Збройних Сил України призваним за мобілізацією, перебуваючи на посаді старшого стрільця оператора монопіхотного відділення монопіхотного взводу монопіхотної роти монопіхотного батальйону управління військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні солдат, в порушення вимог ст. ст. 3, 65, 68 Конституції України, ст. ст. 11, 13 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. ст.3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, 30.05.2024 року, точного часу дізнанням не встановлено, прибув до водоймища, що розташоване на території смт. Молодіжне, Долинської ТГ, Кропивницького району, Кіровоградської області та для реалізації свого злочинного умислу, направленого на незаконне зайняття рибним добувним промислом, приніс із собою 2 раколовки типу «гармошка», «рибацька парасоля на 6 ходів».

В подальшому, в порушення пункту 1 розділу IV, пункту 2 розділу II «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19 вересня 2022 року № 700, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 16 листопада 2022 р. за № 1412/38748, ст. 27 та ст. 52-1 ЗУ «Про тваринний світ», ОСОБА_1 спустився на берег водоймища, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку водних біоресурсів, а саме річкових раків та риби, та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони й відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, діючи умисно та цілеспрямовано, керуючись корисливим мотивом, з метою зайняття незаконним рибним добувним промислом, не маючи на це належного законного дозволу, виданого компетентним органом, використовуючи заздалегідь принесені з собою заборонені знаряддя лову, а саме: 2 раколовки типу «гармошка», «рибацька парасоля на 6 ходів», поставив їх у воду водоймища, що розташоване на території смт. Молодіжне, Долинської ТГ, Кропивницького району, Кіровоградської області, після чого покинув територію водоймища.

В подальшому, продовжуючи реалізовувати свій єдиний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою заборонених знарядь лову, близько 10 години 40 хвилин 01.06.2024 року, ОСОБА_1 зайшов на берег, де дістав із води та перевірив раніше встановлені раколовки - заборонені знаряддя лову, в яких вже знаходились 179 екземплярів живих раків річкових, таким чином добувши велику кількість раків. Після чого на березі водоймища пересипав виловлені вищевказані водні біоресурси до харчового пластикового ящика чорного кольору.

01.06.2024 року, під час проведеного працівниками поліції огляду місця події, виявлено та вилучено: 2 раколовки типу «гармошка», «рибацька парасоля на 6 ходів» та 179 екземплярів живих раків річкових.

На виконання вимоги статті 63 Закону України «Про тваринний світ» 01.06.2024 року працівниками поліції своєчасно вжито заходи щодо збереження 179 екземплярів живих раків річкових, а саме - 01.06.2024 року близько 11 години 35 хвилин 179 екземплярів живих раків, незаконно виловлених ОСОБА_1 повернуто у природне середовище, тобто у водоймище на території смт. Молодіжне, Долинської ТГ, Кропивницького району, Кіровоградської області.

Внаслідок вилову ОСОБА_1 річкових раків у кількості 179 штук, що мав місце 01.06.2024 року на водоймищі, що розташоване на території смт. Молодіжне, Долинської ТГ, Кропивницького району, Кіровоградської області, довкіллю (водному об`єкту) було заподіяно істотну шкоду водним біоресурсам України на загальну суму 596 428 гривні.»

Зазначеним вище вироком Долинського районного суду Кіровоградської області від 08.07.2024, який набрав законної сили 07.08.2028 ОСОБА_1 визнано винними у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі строком на три роки і звільнено на підставі ст. 75 КК України від відбування основного покарання з іспитовим строком на два роки з покладенням обов`язків, передбачених ст. 76 КК України.

Зі змісту вироку вбачається, що цивільний позов у межах зазначеного кримінального провадження не заявлявся.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, суд констатує доведеність факту вилову ОСОБА_1 річкових раків у кількості 179 штук, що мало місце 01.06.2024 на водоймищі, що розташоване на території смт. Молодіжне Долинської ТГ Кропивницького району Кіровоградської області, чим було заподіяно істотну шкоду водним біоресурсам України.

За даними висновку експерта № 5209 від 26.06.2024 внаслідок вилову ОСОБА_1 річкових раків у кількості 179 штук, що мало місце 01.06.2024 на водоймищі, що розташоване на території смт. Молодіжне Долинської ТГ Кропивницького району Кіровоградської області, довкіллю (водному об`єкту) було заподіяно істотну шкоду за ознакою добування великої кількості біоресурсів у заборонений період.

За розрахунком Інституту рибного господарства наведеному у листі від 17.06.2024 № 616-06/24 розмір збитків, завданих державі внаслідок незаконного добування 179 екземплярів раків складає 596428,00 грн.

Докази на спростування розміру спричиненої шкоди відповідачем суду не надавались.

З огляду на наведені вище правовідносини між сторонами, з приводу яких виник спір, судом відзначається таке.

Положеннями ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.

Положеннями ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно зі ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Отже, незаконний вилов раків спричиняє прямі збитки державі.

Щодо розміру спричиненої шкоди судом відзначається, що для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу не має значення чи повернута незаконно вилучені раки у середовище свого перебування, чи ні.

Такий висновок суду у повній мірі узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 10.01.2019 у справі № 541/307/17.

Отже, суд констатує, що доведеним у даній справі розміром спричиненої шкоди є -596428,00 грн.

Відповідно до положень п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Згідно з умовами ч. 1 - ч. 3 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право.

Положеннями ч. 1 - ч. 2 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Враховуючи встановлені обставини справи та наведені вище положення процесуальних норм та норм матеріального права, розглянувши справу у межах заявлених позовних вимог з урахуванням предмету та підстав пред`явленого позову, беручи до уваги те, що винними протиправними діями ОСОБА_1 , було завдано шкоду навколишньому природному середовищу у розмірі 596428,00 грн., суд дійшов висновку, що вимога позивача про відшкодування такої шкоди є обґрунтованою та доведеною, а тому така вимога підлягає задоволенню з урахуванням наведених вище мотивів, що не суперечить чинному законодавству і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, і таке рішення суду у повній мірі відповідає завданню цивільного судочинства, зокрема, щодо справедливого вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту інтересів держави.

Питання розподілу судових витрат слід вирішити відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, якими, крім іншого, передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, на підставі чого, враховуючи, що позов задоволено повністю з урахуванням звільнення позивача від сплати судового збору на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», - суд дійшов висновку, що судові витрати, що складаються із судового збору у розмірі 8946,42 грн. слід стягнути з відповідача на користь держави.

Керуючись статтями 141, 206, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, -

ухвалив:

позов керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону в інтересах держави в особі управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Долинська міська рада Кропивницького району Кіровоградської області, про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконним виловом живих водних біоресурсів, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу (водним живим ресурсам), у розмірі 596428 (п`ятсот дев`яносто шість тисяч чотириста двадцять вісім) гри 00 коп. на розрахунковий рахунок UA0011525, отримувач: ГУК у Кіров.обл./тг м.Долин./24062100, ідентифікаційний код отримувача .37918230.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 8946 (вісім тисяч дев`ятсот сорок шість) грн. 42 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Учасники справи:

- позивач - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм Кіровоградської області, місцезнаходження: вул. Архітектора Паученка, 64/53, м. Кропивницький, 25006, ;

- Спеціалізована прокуратура у сфері оборони Південного регіону, місцезнаходження: вул. Пироговська буд. 11, м. Одеса, 65012, ;

- відповідач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса останнього відомого місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

- третя особа - Долинська міська рада Кропивницького району Кіровоградської області, місцезнаходження: вул. Соборності України буд. 28, м. Долинська, Кіровоградська область, 28500, .

Суддя О.А. Кнуров