Виноградівський районний суд Закарпатської області
______________________________________________________________________
Справа № 299/3830/25
У Х В А Л А

22.09.2025 м. Виноградів

Суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області Левко Т.Ю., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до відповідачки ОСОБА_2 про поділ спільного майна, а саме грошових коштів. Ціна позову вказана 67250 грн.

Ухвалою суду від 10.09.2025 року позивачу встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення копії ухвали.

19.09.2025 року позивач подав заяву про усунення недоліків ухвали про залишення позову без руху, і просив звільнити його від сплати судового збору на підставі п. 13 статті 5 ЗУ "Про судовий збір", бо він належить до певних пільгових категорій, таких як: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Вказав, що він є учасником бойових дій, а отже звільняється від сплати за судовим збором.

Позивач не усунув недоліки позовної заяви.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до положень підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI (зі змінами) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору встановлена у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У 2025 році вказана ставка судового збору становить не менше 1211,20 грн та не більше 15140,00 грн.

Проте позивачем у порушення вимогЗакону України «Про судовий збір» при зверненні до суду із позовною заявою майнового характеру не було сплачено судовий збір. Мотивів несплати судового збору у позовній заяві позивачем не наведено.

До матеріалів справи додано копію посвідчення учасника бойових дій.

Так, згідно із пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зазначено, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження №К/9901/166/18, К/9901/30220/18), а також у постанові Верховного Суду від 08 вересня 2021 року справа № 686/12010/21 провадження № 61-13653св21.

ОСОБА_1 звернувся із позовом до суду, предметом якого є поділ спільного майна.

Отже, позов у цій справі не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій, а тому за подання заяви майнового характеру належить сплатити судовий збір.

Згідно частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, внесе у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на те, що позивач не усунув недоліки позовної заяви, залишеної без руху, у встановлений судом строк, то позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Керуючись статтями 185, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Закарпатського апеляційного суду безпосередньо або через Виноградівський районний суд Закарпатської області.

Учасник справи, якому копію ухвали суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому копії ухвали суду.

Головуючий А. А. Надопта