Справа № 358/563/25 Провадження № 2/358/524/25
19 серпня 2025 року м. Богуслав
Богуславський районний суд Київської області в складі :
головуючого судді Тітова М.Б.,
секретаря судового засідання Зеленько О.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Богуславі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР» про визнання трудових відносин припиненими, -
В С Т А Н О В И В:
Свої вимоги позивач обгрунтовує тим, що в березні 2021 року він прийняв рішення про звільнення з посади Голови Правління AT "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" та 17.03.2021 надав члену Наглядової ради AT "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" ОСОБА_2 заяву про звільнення з посади Голови правління з 31.03.2021 за власним бажанням на підставі ч. 1 ст. 38 КЗпП України з 31.03.2021.
22 березня 2021 року відбулося засідання Наглядової ради AT "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" у режимі відеоконференції, на якому було прийнято наступні рішення:
1. з метою дотримання трудових прав припинити повноваження Голови Правління AT "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" В.В. Чайки (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) з 31 березня 2021 року;
2. обрати строком на один рік ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) Головою Правління AT "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" з 01 квітня 2021 року;
3. доручити складання протоколу засідання Наглядової ради AT "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" члену Наглядової ради Товариства ОСОБА_2 ; оригінал протоколу засідання Наглядової ради AT "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" після його підписання усіма членами Наглядової ради передати новообраному Голові Правління Товариства Моховій Н.А.; уповноважити ОСОБА_3 надати копію протоколу засідання Наглядової ради AT "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" ОСОБА_1 та вчинити усі необхідні дії, пов`язані з призначенням нового Голови Правління AT "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР".
Прийняті рішення оформлені відповідним протоколом.
З урахуванням прийнятих рішень Наглядовою радою його звільнено з посади Голови Правління AT "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" з 31.03.2021 відповідно до наказу від 31.03.2021 №1к.
Крім того, між ним та новообраним Головою Правління 01.04.2021 підписано акт приймання-передачі статутних документів, печатки, електронних носів інформації1 та господарсько-фінансової документації AT "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР".
Однак, у вересні 2024 року під час спроб пошуку роботи та здійснюючи наміри працевлаштуватися до інших роботодавців, ним було зясовано, що до цього часу у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань наявний запис про нього як керівника AT "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР".
Враховуючи зазначене, вважає, що такими діями AT "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" порушило його трудові права, зокрема бути звільненим із займаної посади за власним бажанням і на вільне обрання місця роботи на власний розсуд, що і стало підставою звернення до суду з даним позовом за захистом порушеного права.
Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 23 квітня 2025 року позовна заява ОСОБА_1 прийнята до розгляду, по справі відкрите провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи та призначено судовий розгляд справи.
Позивач- ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі, а також зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи.
Представник Відповідача - Акціонерного товариства "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Беручи до уваги те, що явка до суду є правом, а не обов`язком сторони у справі, суд враховуючи положення ч. 4 ст. 223 ЦПК України вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.
Оцінюючи наведені у справі аргументи, ґрунтуючись на засадах верховенства права, на повно і всебічно з`ясованих обставин, об`єктивно та безпосередньо досліджених в судовому засіданні доказів, наявних у справі, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Правовідносини, які склалися між сторонами, регулюються законодавством про працю та іншими актами законодавства, прийнятими згідно до нього. Власник, або уповноважений ним орган повинен неухильно додержуватися законодавства про працю.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
29 листопада 2018 року Наглядова рада АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" (далі АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР") прийняла рішення про припинення повноважень Голови Правління АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" О.С. Ладигіна (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) з 29.11.2018 та обрання ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) Головою Правління АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР'ЄР" з 30.11.2018 р.
На підставі наказу від 30.11.2018 р. №4к ОСОБА_1 приступив до виконання обов`язків Голови Правління АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР'ЄР" з 30.11.2018 р., про що було внесено відповідний запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань щодо керівника юридичної особи.
9 квітня 2020 року відбулися річні Загальні збори АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР", на яких були прийняті рішення, зокрема, щодо затвердження нової редакції Статуту АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" та обрання нового складу членів Наглядової ради АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР".
Відповідно до прийнятого рішення до складу Наглядової ради АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" строком на 3 роки обрано ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .
17.03.2021 ОСОБА_1 надано члену Наглядової ради АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР'ЄР" ОСОБА_2 заяву про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови правління з 31.03.2021 р. за власним бажанням на підставі ч. 1 ст. 38 КЗпП України з 31.03.2021 р.
22 березня 2021 року відбулося засідання Наглядової ради АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" у режимі відеоконференції, на якому було прийнято наступні рішення:
1. з метою дотримання трудових прав припинити повноваження Голови Правління АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) з 31 березня 2021 року;
2. обрати строком на один рік ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) Головою Правління АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" з 01 квітня 2021 року;
3. доручити складання протоколу засідання Наглядової ради АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" члену Наглядової ради Товариства ОСОБА_2 ; оригінал протоколу засідання Наглядової ради АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" після його підписання усіма членами Наглядової ради передати новообраному Голові Правління Товариства Моховій Н.А.; уповноважити ОСОБА_3 надати копію протоколу засідання Наглядової ради АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" ОСОБА_1 та вчинити усі необхідні дії, пов`язані з призначенням нового Голови Правління АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР'ЄР".
Прийняті рішення оформлені відповідним протоколом.
З урахуванням прийнятих рішень Наглядовою радою ОСОБА_1 звільнено з посади Голови Правління АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" з 31.03.2021 відповідно до наказу від 31.03.2021 №1к.
Крім того, між ОСОБА_1 та новообраним Головою Правління 01.04.2021 підписано акт приймання-передачі статутних документів, печатки, електронних носів інформації та господарсько-фінансової документації АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР".
Отже, з урахуванням зазначеного в ОСОБА_1 були достатні підстави вважати, що між ним та АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" припинено трудові відносини з 31.03.2021.
Зазначене також підтверджується Відомостями з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 30.09.2024, відповідно до яких АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" припинило виплачувати ОСОБА_1 заробітну плату, починаючи з квітня 2021 року.
Нормативне обґрунтування.
Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Використання примусової праці забороняється.
Статтею 16 Цивільного кодексу України, передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Названими нормами матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.
Стаття 4 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод наголошує, що нікого не можна тримати в рабстві або в підневільному стані. Ніхто не може бути присилуваний виконувати примусову чи обов`язкову працю.
Згідно з рішеннями Конституційного Суду України № 14-рп/2004 від 07.07.2004, № 8-рп/2007 від 16.10.2007 та № 2-рп/2008 від 29.01.2008 визначене статтею 43 Конституції України право на працю розглядає як природну потребу людини своїми фізичними і розумовими здібностями забезпечувати своє життя. Це право передбачає як можливість самостійно займатися трудовою діяльністю, так і можливість працювати за трудовим договором чи контрактом.
Свобода праці передбачає можливість особи займатися чи не займатися працею, а якщо займатися, то вільно її обирати, забезпечення кожному без дискримінації вступати у трудові відносини для реалізації своїх здібностей. За своєю природою право на працю є невідчужуваним і по суті означає забезпечення саме рівних можливостей для його реалізації.
Трудові відносини всіх працівників регулюються Кодексом законів про працю України.
Згідно ч. 2 ст. 2 Кодексу законів про працю України працівники реалізують право на працю шляхом укладення трудового договору про роботу на підприємстві, в установі, організації або з фізичною особою.
Відповідно до ст. 21 Кодексу законів про працю України трудовий договір це угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, потрібні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором.
Як передбачено в ч. 3 ст. 24 Кодексу законів про працю України працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно зі ст. 38 Кодексу законів про працю України працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. У разі, коли заява працівника про звільнення з роботи за власним бажанням зумовлена неможливістю продовжувати роботу, власник або уповноважений ним орган повинен розірвати трудовий договір у строк, про який просить працівник. Якщо працівник після закінчення строку попередження про звільнення не залишив роботи і не вимагає розірвання трудового договору, власник або уповноважений ним орган не вправі звільнити його за поданою раніше заявою, крім випадків, коли на його місце запрошено іншого працівника, якому відповідно до законодавства не може бути відмовлено в укладенні трудового договору. Працівник має право у визначений ним строк розірвати трудовий договір за власним бажанням, якщо власник або уповноважений ним орган не виконує законодавство про працю, умови колективного чи трудового договору.
Отже відповідно до трудового законодавства України, керівник товариства (Голова Правління акціонерного товариства), як будь-який інший працівник, має право звільнитися за власним бажанням, попередивши власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні.
У свою чергу, відповідно до п. 8 ч. 2. ст. 52 Закону України «Про акціонерні товариства» (у редакції чинній на момент подання заяви про звільнення) припинення повноважень голови правління належить до компетенції Наглядової ради акціонерного товариства.
Відповідне положення також передбачено п. 9.21.9. Статуту АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР ".
Крім того, згідно з п. 10.7.1. Статуту АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" повноваження Голови Правління припиняються достроково у разі подання до Наглядової ради заяви про звільнення.
Тому за вказаних обставин, суд приходить до висновку, що стороною позивача було вчинено усі необхідні та достатні дії та дотримано вимоги законодавства щодо реалізації його права на припинення трудових відносин за власним бажанням (волевиявленням) із АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР".
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» державна реєстрація юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців - це офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, засвідчення факту наявності відповідного статусу громадського об`єднання, професійної спілки, її організації або об`єднання, політичної партії, організації роботодавців, об`єднань організацій роботодавців та їхньої символіки, засвідчення факту набуття або позбавлення статусу підприємця фізичною особою, зміни відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, про юридичну особу та фізичну особу - підприємця, а також проведення інших реєстраційних дій, передбачених цим Законом.
Згідно з п. 13 ч. 2 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб підприємців та громадських формувань (далі Єдиний державний реєстр) містяться відомості, зокрема, про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта, інформація для здійснення зв`язку з керівником юридичної особи (телефон та/або адреса електронної пошти)), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.
При цьому, ч. 4 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань» визначено, що відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі, використовуються для ідентифікації юридичної особи або її відокремленого підрозділу, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, фізичної особи - підприємця, у тому числі під час провадження ними господарської діяльності та відкриття рахунків у банках та інших фінансових установах.
Отже, виходячи із вищевикладеного, суд вважає, що процедура звільнення голови правління акціонерного товариства (керівника) з займаної посади внаслідок припинення трудових відносин з товариством має супроводжуватись виключенням відомостей про нього з Єдиного державного реєстру.
Проте відповідач, АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" не здійснило усіх необхідних дій, пов`язаних із звільненням ОСОБА_1 , оскільки в Єдиному державу реєстрі містяться відомості про нього як про керівника АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР".
В той же час, за приписами ч. 1 ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань» визначено, що державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі:
1) документів, що подаються заявником для державної реєстрації;
2) судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження";
3) рішень, прийнятих Міністерством юстиції України, його територіальними органами відповідно до статті 34 цього Закону.
Водночас підставою для проведення реєстраційної дії на підставі рішення суду, що тягне за собою зміну відомостей у Єдиному державному реєстрі, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань», є судове рішення, яким зобов`язано вчинити реєстраційну дію.
Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань» систему органів у сфері державної реєстрації становлять: 1) Міністерство юстиції України; 2) інші суб`єкти державної реєстрації.
До повноважень інших суб`єктів державної реєстрації, зокрема, належить забезпечення: прийому документів, поданих для державної реєстрації; державної реєстрації та проведення інших реєстраційних дій; ведення Єдиного державного реєстру та надання відомостей з нього; формування та зберігання реєстраційних справ (ч.3 ст. 5 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань»).
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань» державний реєстратор проводить реєстраційну дію (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для відмови у державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру.
За змістом п. 3 ч. 5 ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань» суб`єкт державної реєстрації не пізніше наступного робочого дня з дати отримання судового рішення, передбаченого п. 2 ч. 1 цієї статті, проводить відповідну реєстраційну дію шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру (крім випадків, передбачених пунктами 1 та 2 цієї частини).
У свою чергу, під захистим права розуміють державно-примусову діяльність, спрямовану на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.
При цьому, вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.
Враховуючи зазначене, поновлення порушеного права ОСОБА_1 можливо шляхом визнання припиненими трудових відносин між ним та АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР" у з дати звільнення ОСОБА_1 та виключення із Єдиного державного реєстру відомостей про ОСОБА_1 як керівника АТ "ЛЕЗНИКІВСЬКИЙ КАР`ЄР".
З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 11, 141, 259, 263, 264, 265, 280, 282 ЦПК України, ст.ст. 5, 22, 38, 39, 232, 233, 235 КЗпП України, закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань», суд
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем до Київського апеляційного суду в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Головуючий: суддя М. Б. Тітов