Справа № 758/7301/25
У Х В А Л А

про призначення справи до розгляду

04 вересня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Годованюк Ю.Р., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дітей та про стягнення аліментів

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі за текстом - позивач) звернулась до Подільського районного суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 (надалі за текстом - відповідач) про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дітей та про стягнення аліментів.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що перебування у шлюбі суперечить інтересам сторін та що спільне життя не склалось, з огляду на що, позивач просить суд розірвати шлюб між сторонами, визначити місце проживання неповнолітніх дітей з позивачем та стягувати з відповідача на користь позивача аліменти на утримання неповнолітніх дітей у розмірі 25% від усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дітьми повноліття.

Ухвалою Суду від 28.05.2025 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін.

Втім, зважаючи на зміст позовних вимог про визначення місця проживання дітей, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 4 статті 29 Цивільного кодексу України, місцем проживання фізичної особи, яка не досягла десяти років, є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я, в якому вона проживає.

Місце проживання дитини цього віку визначається за згодою батьків. При цьому не має значення, чи знаходяться батьки у шлюбі між собою, чи проживають вони спільно. Крім того, питання про визначення місця проживання дитини має вирішуватися не тільки з урахуванням інтересів кожного з батьків, а перш за все з урахуванням прав та законних інтересів дитини - її права на належне батьківське виховання, яке повною мірою може бути забезпечене тільки обома батьками; права на безперешкодне спілкування з кожним з батьків, здійснення обома батьками якого є запорукою нормального психічного розвитку дитини.

Відповідно до частини 1 статті 141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою.

З аналізу норм сімейного законодавства вбачається, що у тому разі, коли батьки дитини спільно не проживають, право визначати місце проживання дитини залишається за кожним з батьків. Питання про визначення місця проживання дитини має вирішуватись не тільки з урахуванням інтересів кожного з батьків, а перш за все, з урахуванням прав та законних інтересів дитини.

Стаття 19 СК України передбачає, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Проте в матеріалах справи відсутній письмовий висновок органу опіки та піклування, відтак, вивчивши матеріали справи, суддя вважає за необхідне перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно ч. 6 ст. 277 ЦПК України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Враховуючи обставини встановлені при вивченні цивільної справи після прийняття її до розгляду, зміст заявлених клопотань, з метою об`єктивного, всебічного та правильного розгляду справи по суті, суддя вважає за необхідне перейти до розгляду справи у підготовчому судовому засіданні з викликом сторін у порядку загального позовного провадження.

За змістом ст. 51 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

У вирішенні відповідного питання щодо наявності юридичного інтересу у третьої особи, суд з`ясовує, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Відтак, з огляду на предмет та підстави позовних вимог, ураховуючи, суд приходить до висновку щодо обґрунтованості залучення до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Службу у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації.

Керуючись ст. ст. 260, 277, 279 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Здійснити перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дітей та про стягнення аліментів до розгляду за правилами загального позовного провадження;

Призначити по даній справі підготовче судове засідання в залі Подільського районного суду м. Києва на 13 листопада 2025 року об 11 годині 00 хвилин;

Залучити до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Службу у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації;

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову;

Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, зобов`язати відповідача надіслати копію відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178, 191 ЦПК України);

Встановити позивачу п`ятнадцятиденний строк для подання відповіді на відзив, з дня отримання відзиву та доданих до нього документів. Копія відповіді на відзив та доданих до нього документів відповідачу повинна бути надіслана (надана) відповідачу одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду;

Встановити відповідачу п`ятиденний строк для подання заперечень, після отримання відповіді на відзив, копія яких разом із додатками повинна бути надіслана (надана) позивачу одночасно з надісланням (наданням) їх до суду;

Встановити позивачу п`ятнадцятиденний строк для подання відповіді на відзив, з дня отримання відзиву та доданих до нього документів. Копія відповіді на відзив та доданих до нього документів відповідачу повинна бути надіслана (надана) відповідачу одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду;

Встановити відповідачу п`ятиденний строк для подання заперечень, після отримання відповіді на відзив, копія яких разом із додатками повинна бути надіслана (надана) позивачу одночасно з надісланням (наданням) їх до суду;

Запропонувати третій особі подати до суду пояснення щодо позову протягом 5 днів з дня отримання ухвали та щодо відзиву - протягом 5 днів з дня отримання відзиву. У випадку подання пояснень щодо позову або відзиву - подати суду докази надіслання (надання) їх та доданих до них доказів іншим учасникам справи. Здійснити належні дії для підготовки та подання висновку щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи;

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі;

Про час та місце розгляду справи повідомити учасників судового розгляду;

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://pd.ki.court.gov.ua/sud2607/;

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Гребенюк