Провадження № 2/524/1857/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2025 Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі головуючого судді Андрієць Д.Д., за участю секретаря Булаєнко С.М., позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представників позивачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , представників відповідачів ОСОБА_5 , Черкащенко А.А., ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , третьої особи ОСОБА_9 , представників третіх осіб ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, Кременчуцького закладу дошкільної освіти (ясла-садок) №19 Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області Полтавської області, Комунального підприємства «Благоустрій Кременчука», Департаменту житлово-комунального господарства Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, Департаменту освіти Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, треті особи: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_9 , ОСОБА_14 про відшкодування шкоди

УСТАНОВИВ:

В судовому засіданні третя особа, ОСОБА_9 , заявила відвід головуючому. Заяву про відвід ОСОБА_9 обґрунтувала тим, що в судовому засіданні суд відхилив три клопотання її представника без будь-яких обґрунтувань таких процесуальних рішень. Вважає, що відмова суду у зупиненні провадження по справі суперечить судовим рішенням Полтавського апеляційного суду та Верховного Суду у справі, яка ґрунтується на тих самих доказах, що і дана справа. На її переконання головуючий з метою встановлення її вини у вчиненні кримінального правопорушення нехтує релеватними позиціями судів вищих інстанцій. Вказані обставини на її переконання свідчать про необ`єктивність головуючого. Наголошувала на тому, що заява про відвід не пов`язана із її незгодою із процесуальним рішенням суду.

Представник третьої особи, ОСОБА_10 , зазначив, що підтримує позицію свого клієнта.

Представники позивачів заяву про відвід просили залишити без розгляду у зв`язку із пропуском строків на її подання. Звертали увагу на те, що підстави, заявлені третьою особи виникли під час минулого судового засідання. Просили врахувати, що заявлений третьою особою відвід не містить належного обґрунтування необ`єктивності головуючого.

Представник відповідача, ОСОБА_7 , проти задоволення заяви не заперечувала. Вказала, що заявлення відводу є правом учасника процесу.

Представники відповідачів, Шинкаренко Н.М., Черкащенко А.А., ОСОБА_8 , покладались на розсуд суду.

Представник відповідача, ОСОБА_6 , та представник третьої особи, Сьоря С.І., проти задоволення заяви заперечували. Вважали, що підстави для відводу головуючого відсутні.

Вислухавши заяву третьої особи про відвід, думку учасників процесу з приводу неї, суд відзначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно із ч. 4 ст. 39 ЦПК України встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Верховний Суд в постанові від 21 лютого 2022 року по справі № 910/17344/20 зазначив, що: «Вирішуючи питання про відвід судді (складу суду), необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника стосовно недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій). Суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді (суддів) під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді (суддів), які можна кваліфікувати як прояв упередженості, ставиться під сумнів його (їх) безсторонність. За висновком Європейського суду з прав людини у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. Щодо об`єктивного критерію, то окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім у певній справі, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. Водночас, надаючи оцінку об`єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці і зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялися суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах. При об`єктивному підході до встановлення наявності/відсутності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність, зважаючи на безпосередню поведінку судді.»

Щодо суб`єктивного критерію, то, на думку суду, немає підстав стверджувати, що головуючий у цій справі може виявити або виявила особисту упередженість до заявника, Панащук О.В.. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного. В свою чергу будь-яких доказів на спростування вказаної презумпції Панащук О.В. не надала. Крім того, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 21 лютого 2022 року по справі № 910/17344/20 зазначав, що внутрішні емоційно-вольові відчуття заявника з того чи іншого питання без певних доказів чи інформації на їх підтвердження не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості суддів.

Суд відзначає, що клопотання представника третьої особи були розглянуті з проголошенням в судовому засіданні повного тексту судового рішення, в якому були викладені мотиви прийняття судового рішення, а тому доводи ОСОБА_9 щодо відсутності обґрунтувань процесуальних рішень є безпідставними.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 13 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. А відтак, обов`язковими для суду є висновки Верховного Суду в частині застосування норм права. З цих підстав, суд вважає необґрунтованими доводи ОСОБА_9 щодо нехтування судом судовими рішеннями Полтавського апеляційного суду та Верховного Суду(ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження), які постановлені в іншій цивільній справі.

В ч. 2 ст. 214 ЦПК України зазначено, що головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Так, судом було надано можливість кожному із учасників процесу поставити запитання експертам щодо наявних у матеріалах справи висновків. Допит експертів був завершений лише після того, як учасники процесу поставили усі свої запитання. В свою чергу, зняття з розгляду питань є правом суду, яке направлено на забезпечення порядку в судовому засіданні.

Отже, на думку суду, заявником не було доведено підстав, які б свідчили про необ`єктивність та упередженість головуючого.

З цих підстав, суд відмовляє у задоволенні заяви ОСОБА_9 про відвід головуючого судді Автозаводського районного суду м. Кременчука Андрієць Д.Д..

Керуючись ст. 36, 40, 258-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати заявлений ОСОБА_9 відвід головуючого судді Автозаводського районного суду м. Кременчука Андрієць Д.Д.необґрунтованим та відмовити у його задоволенні.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала в порядку ст. 353 ЦПК України оскарженню не підлягає.

Суддя Діна АНДРІЄЦЬ