Справа №442/6115/25
Провадження №2/443/950/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 вересня 2025 року місто Жидачів

Суддя Жидачівського районного суду Львівської області Равлінко Р.Г., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: відділ-служба у справах дітей виконавчого комітету Дрогобицької міської ради про усуненя перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованнні, спілкування з дитиною,-

встановив:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулася до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області з позовною заявою до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: відділ-служба у справах дітей виконавчого комітету Дрогобицької міської ради у якій просять встановити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 для участі у вихованні та спілкуванні з малолітнім онуком ОСОБА_4 , такі способи участі: встановити можливість перебування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за місцем проживання онука - ОСОБА_4 один раз на тиждень; надати можливість ОСОБА_1 та ОСОБА_2 брати участь у вихованні та проведенні дозвілля з онуком; зобов`язати ОСОБА_3 , не перешкоджати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 брати участь у вихованні, спілкуванні та проведенні дозвілля із онуком ОСОБА_4 ..

Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 19.08.2025 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: відділ-служба у справах дітей виконавчого комітету Дрогобицької міської ради про усуненя перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованнні, спілкування з дитиною передано за підсудністю на розгляд до Жидачівського районного суду Львівської області.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Пред`явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України.

Згідно із п.4-6 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Як вбачається з прохальної частини позову, позивачі просять встановити такі способи участі: встановити можливість перебування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за місцем проживання онука - ОСОБА_4 один раз на тиждень; надати можливість ОСОБА_1 та ОСОБА_2 брати участь у вихованні та проведенні дозвілля з онуком, однак позивачами не конкретизовано час та місце проведенн дозвілля з онуком, мету перебування за місцем проживання онука.

Відтак, позивачам необхідно сформулювати зміст позовних вимог, та зазначити спосіб захисту прав або інтересів, передбачений законом, з врахуванням вимог ст. 16 ЦК України та викласти обставини, якими позивачі обґрунтовують свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч.5, 6 ст.19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Відповідно до приписів ст. 257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Згідно із ст. 236 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Частиною 1 ст.159 СК України визначено, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання (ч.2 ст.158 СК України), тобто об`єктом захисту може бути порушене, невизнане або оспорене право чи інтерес. При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, саме порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

У розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Отже, позовна заява не містить викладення обставин та посилань на докази наявності спору між позивачами та відповідачкою щодо вимоги про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі бабусі та дідуся у вихованні дитини та спілкуванні з нею - звернення до органу опіки та піклування за для визначення способів участі позивачів у вихованні дитини та спілкуванні з нею, визначення органом опіки та піклування такої участі та невиконання відповідачкою такого рішення, докази на підтвердження таких обставин до позову не долучені.

При цьому звернення до органу опіки та піклування, визначення цим органом способів участі одного з батьків у вихованні дитини та спілкуванні з нею та невиконання другим з батьків (з ким проживає дитина) рішення органу опіки та піклування, є передумовою для звернення до суду з відповідним позовом.

Отже, всупереч положенням ст.175 ЦПК України, ст.19 СК України, позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, а саме, в матеріалах позовної заяви відсутні документи на підтвердження звернення позивачів до органу опіки та піклування для встановлення порядку участі у спілкуванні та вихованні дитини, відсутній висновок органу опіки та піклування, який є обов`язковим при зверненні до суду з позовом, що відноситься до даної категорії справ, не зазначено доказів, що підтверджують ухилення відповідачки від виконання рішення органу опіки та піклування, що є передбаченою підставою звернення до суду за усуненням таких перешкод.

Роз`яснення щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при зверненні до суду у спорах даної категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору, міститься в постанові Верховного Суду від 17.01.2019 по справі 638/18531/16-ц.

Враховуючи вищенаведене, позивачам слід надати відомості щодо звернення їх до органу опіки та піклування в частині визначення таких способів його участі у вихованні дитини, про які зазначено у позовних вимогах та в разі наявності такого, подати рішення органу опіки та піклування про визначення способу участі у вихованні дітей та спілкування з ними того з батьків, хто проживає окремо від них.

Частиною 4 статті 19 СК України визначено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Як вбачається з позовної заяви позивачі зареєстровані за адресою АДРЕСА_1 , відповідачка ОСОБА_3 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Третьою особою у справі визначено відділ-служба у справах дітей виконавчого комітету Дрогобицької міської ради, однак позовна заява не містить обгрунтування чому саме відділ-служба у справах дітей виконавчого комітету Дрогобицької міської ради повинна брати участь у даній справі як третя особа.

Зважаючи на вищевикладене, позивачам необхідно обгрунтувати позовні вимоги в частині чому саме відділ-служба у справах дітей виконавчого комітету Дрогобицької міської ради повинна брати участь у справі як третя особа.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вищезазначена позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру, а саме:

1)встановити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 для участі у вихованні та спілкуванні з малолітнім онуком ОСОБА_4 , такі способи участі: встановити можливість перебування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за місцем проживання онука - ОСОБА_4 один раз на тиждень; надати можливість ОСОБА_1 та ОСОБА_2 брати участь у вихованні та проведенні дозвілля з онуком; зобов`язати ОСОБА_3 ;

2) не перешкоджати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 брати участь у вихованні, спілкуванні та проведенні дозвілля із онуком ОСОБА_4 .

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 грн лише частково за одну вимогу немайнового характеру, а тому позивачам потрібно сплатити судовий збір за другу вимогу немайнового характеру розмірі 1 211,20 грн.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: отримувач коштів ГУК Львiв/Жидачівська тг /22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38008294; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0013865; код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Жидачівський районний суд Львівської області (назва суду, де розглядається справа).

Згідно вимог ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з вищевикладеним суддя позбавлений можливості вирішити питання відкриття провадження у справі.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачам, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачці.

Копію ухвали надіслати позивачам.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://gd.lv.court.gov.ua/sud1307/.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Р.Г. Равлінко