БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2/356/422/25
Справа № 356/749/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНА

19.09.25 суддя Березанського міського суду Київської області Дудар Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та поділ земельних ділянок,

ВСТАНОВИЛА:

До Березанського міського суду Київської області надійшла вказана вище позовна заява.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Як встановлено статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ч. 4 ст. 10 ЦПК України).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Проаналізувавши подану позовну заяву, суд дійшов висновку про те, що вона підлягала залишенню без руху у зв`язку з тим, що подана без додержання вимог ст. 177 ЦПК України.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 20.08.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення її недоліків10 (десять) днів з дня вручення копії даної ухвали.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 258 ЦПК України судовими рішеннями є ухвали.

Згідно з п. 2, 4 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

Представникові позивача копія зазначеної ухвали була доставлена до електронного кабінету 21.08.2025 о 20:42:34, що підтверджується відповідною довідкою про доставку електронного документу, та в силу вимог частин 5-7 статті 272 ЦПК України вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, тобто 22.08.2025.

Копія даної ухвали була вручена ОСОБА_1 в силу приписів п. 4 ч. 6 ст. 272 ЦПК України 08.09.2025 (проставлено у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду).

25.08.2025 на виконання вказаних в ухвалі суду від 20.08.2025 вимог щодо усунення недоліків позовної заяви від представника позивача через підсистему «Електронний суд» в електронній формі надійшла заява, у якій останній повідомив, що надає суду квитанцію про доплату судового збору у зазначеному в ухвалі розмірі.

Станом на 19.09.2025 інших заяв чи клопотань від позивача чи її представника до суду не надходило.

Вивчивши матеріали поданої заяви, проаналізувавши додані до неї документи, суд приходить до висновку про неусунення зазначених в ухвалі суду від 20.08.2025 недоліків з огляду на наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Окрім того, частиною першою статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.

За подання до суду процесуальних документів в електронній формі судовий збір може бути сплачено за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.

Сплата судового збору за допомогою електронного платіжного засобу оформляється квитанцією платіжного термінала, чеком банкомата, сліпом або іншими документами за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі.

Сплата судового збору за допомогою платіжного пристрою оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа.

Порядок ініціювання та виконання платіжних операцій за рахунками користувачів платіжних послуг визначено Інструкцією про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг, затвердженої постановою Правління НБУ від 29.07.2022 № 163 (далі Інструкція).

Згідно з підпунктом 15 пункту 6 Інструкції платіжна інструкція є розпорядженням ініціатора надавачу платіжних послуг щодо виконання платіжної операції.

Пунктом 37 Інструкції визначено, що платіжна інструкція, оформлена платником в електронній або паперовій формі, повинна містити такі обов`язкові реквізити: 1) дату складання і номер; 2) унікальний ідентифікатор платника або найменування/прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), код платника та номер його рахунку; 3) найменування надавача платіжних послуг платника; 4) суму цифрами та словами; 5) призначення платежу; 6) підпис(и) платника; 7) унікальний ідентифікатор отримувача або найменування/прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), код отримувача та номер його рахунку; 8) найменування надавача платіжних послуг отримувача.

Водночас, надана представником позивача платіжна інструкція № 0.0..1 не містить обов`язкових реквізитів, зокрема, дати її складання, суми платежу, відомостей про отримувача, рахунок, на який сплачено платіж, тощо, що унеможливлює перевірку судом цільового надходження коштів, а також повноти сплати та зарахування судового збору до державного бюджету, відтак, не є належним документом, що підтверджує сплату позивачем судового збору у відповідності з вимогами ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

Будь-яких інших документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, позивачем не надано.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК України, у випадку, якщо позовну заяву ухвалою суду було залишено без руху, та позивач не усунув вказані в ухвалі недоліки у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу (ч. 6 ст. 185 ЦПК України).

Враховуючи вказане, оскільки у встановлений строк недоліки позовної заяви позивачем належним чином усунуті не були, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 174-175, 185, 187, 272 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та поділ земельних ділянок - визнати неподаною та повернути позивачу разом з доданими до неї документами.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає чинності після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала можебути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.В. Дудар