У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

12 вересня 2025 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Фінагеєв В.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 07 липня 2025 року у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 07 липня 2025 року у задоволенні позову Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» з пропуском строку на апеляційне оскарження подало апеляційну скаргу.

Відповідно до вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У апеляційній скарзі зазначається, що повний текст рішення доставлено до електронного кабінету позивача 07 липня 2025 року, а останній день для звернення з апеляційною скаргою є 06 серпня 2025 року.

З матеріалів справи вбачається, що розгляд справи відбувався без повідомлення (виклику) учасників справи, за результатами якого 07 липня 2025 року ухвалено рішення та у цей же день складено його повний текст. Електронний примірник оскаржуваного рішення доставлено до електронного кабінету позивача 07 липня 2025 року. Перебіг строку на апеляційне оскарження розпочався 08 липня 2025 року та закінчився 06 серпня 2025 року.Разом із тим, апеляційна скарга направлена засобами поштового зв`язку 08 серпня 2025 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 серпня 2025 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Згідно вимог вказаної ухвали, позивач мав подати до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, у якій вказати підстави для такого поновлення.

28 серпня 2025 року електронний примірник вказаної ухвали направлено та доставлено позивачу через систему «Електронний суд», про що мітиться звіт про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду.

04 вересня 2025 року на виконання вимог вказаної ухвали засобами поштового зв`язку направлено заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, у якій вказано, що за період з квітня 2025 року по серпень 2025 року більшість юрисконсультів відділу СП «Енергозбут» КП «Київтеплоенерго» перебувало у щорічній відпустці. У зв`язку зі збільшенням щорічного плану графіку подачі до судів позовних заяв про стягнення заборгованості у кількості понад 2 000, збільшена кількість судових засідань та підготовка процесуальних документів у справах, а тому, працівники були об`єктивно позбавлені можливості у встановлений строк направити апеляційну скаргу. Крім того, запровадження воєнного стану є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Сам лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу юридичної особи.

Враховуючи, що місце знаходження позивача, розташування суду першої й апеляційної інстанцій не знаходяться у зоні бойових дій, зазначені позивачем причини пропуску строку на апеляційне оскарження є не поважними.

Неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів для своєчасного подання апеляційної скарги є суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Позивач не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Схожий за змістом висновок викладено у постановах Верховного Суду від 26.09.2022 у справі №560/403/22, від 03.11.2022 у справі №560/15534/21 та від 22.12.2022 у справі №380/19423/21.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 521/2816/15-ц зазначено, що «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Вказане процесуальне порушення є самостійною підставою для скасування як оскарженого судового рішення апеляційного суду, так і ухвали апеляційного суду про поновлення строку на апеляційне оскарження і відкриття апеляційного провадження, та направлення справи до апеляційного суду зі стадії відкриття апеляційного провадження».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19, зроблено висновки про те, що «причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій і підтверджені належними доказами».

За вказаних обставин, посилання на перебування більшості працівників у щорічній відпустці, збільшення кількості судових засідань, підготовки процесуальних документів у справах та запровадження воєнного стану, як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження, є безпідставними, оскільки, в даному випадку саме позивач здійснює організацію роботи підприємства, а відтак і приймає рішення про надання відпусток працівникам.

Свідоме одночасне надання відпусток більшості працівникам юридичного відділу є рішенням самого позивача, а відтак повністю залежить від нього. Зазначене не свідчить про наявність об`єктивних, непереборних труднощів у вчиненні процесуальної дії з оскарження рішення суду.

За ч. 3 ст. 354 ЦПК України, строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Враховуючи вищезазначене, позивач маєправо подати до суду апеляційної інстанції заяву, у якій вказати інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Згідно ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 07 липня 2025 року залишити без руху та надати апелянту строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Інакше апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Фінагеєв