ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/4528/25
У Х В А Л А

"01" вересня 2025 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Котвицького В.Л.,

за участю секретаря Зеленої К.Ю.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідачів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , що діє від імені та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту батьківства, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа.

Ухвалою суду від 14.05.2025 було призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення експертів поставлено наступні питання:

- чи має дитина ОСОБА_5 (народжена ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві у ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) кровну спорідненість з ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) через рідного батька та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ) через рідного батька?;

- яка вірогідність того, що ОСОБА_5 (народжена ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві у ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) є сестрою ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) через рідного батька?

- яка вірогідність того, що ОСОБА_5 (народжена ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві у ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) є онукою ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ) через рідного батька?

На час проведення експертизи провадження у справі № 755/20873/24 (провадження № 2/753/4528/25) зупинено.

07.08.2025 до суду надійшло клопотання експерта № СЕ-19-25/39064-БД від 06.08.2025, в якому суд повідомлено, що питання № 1 ухвали суду щодо встановлення кровної спорідненості виходить за межі кола питань, що вирішуються при проведенні судової молекулярно-генетичної експертизи. Натомість, можливе встановлення біологічної спорідненості між повнорідним братом і сестрою, за умови наявності спільних батьків. В такому випадку необхідне дослідження аутосомальної та мітохондріальної ДНК ймовірних сестри та брата. Також експерт повідомив, що встановлення біологічної спорідненості між ймовірною онукою та дідусем по батьківській лінії не вбачається можливим у зв`язку з тим, що Y-хромосома передається тільки по чоловічій лінії, а Х-хромосома передається від бабусі. В такому випадку доцільним може бути проведення дослідження на предмет біологічної спорідненості між онукою та бабусею по батьківській лінії.

У зв`язку з цим, експерт заяви клопотання про таке:

1. Надати інформацію чи мають спільних батьків ОСОБА_5 і ОСОБА_6 .

2. У випадку якщо ОСОБА_5 і ОСОБА_6 мають спільних батьків, то скорегувати питання № 2 ухвали суду в наступній редакції: "Яка вирогідність того, що ОСОБА_5 (народжена ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві у ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) є повнорідною сестрою ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 )?".

3. Виключити питання №№ 1,3 ухвали суду стосовно встановлення спорідності між ОСОБА_7 та ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 11.08.2025 провадження у справі поновлено та призначено судове засідання на 01.09.2025.

У судовому засіданні було поставлено на обговорення клопотання експерта.

На перше запитання експерта позивач повідомила, що вона та ОСОБА_8 є батьками ОСОБА_4 та ОСОБА_6 .

Відповідач 2 - ОСОБА_3 , погодилася надати експерту зразки для дослідження її можливої спорідності із ОСОБА_5 .

Інші сторони у справі не заперечували проти того, щоб скорегувати запитання для експерта при проведенні судової молекулярно-генетичної експертизи щодо встановлення спорідності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Суд, заслухавши думку позивача та відповідачів, дослідивши матеріали цивільної справи, які необхідні для вирішення заявленого клопотання про призначення експертизи, вбачає підстави для його задоволення та призначення в даній справі відповідної експертизи.

Відповідно частин 1, 2, 4, 5 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно з статтею 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до частин 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною 2 статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Щодо першого запитання експерта про наявність спільних батьків у ОСОБА_4 і ОСОБА_6 судом встановлено наступне.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_6 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у шлюбі ОСОБА_8 та ОСОБА_1 . Зазначений факт визнається усіма сторонами справи.

Згідно копії свідоцтва про народження, виданого 04.09.2007 відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві батьками ОСОБА_9 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , є: батько - ОСОБА_8 , мати ОСОБА_1 . Водночас, запис про батька був зроблений зі слів матері на підставі ст. 135 СК України.

Отже, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_4 та ОСОБА_6 . Водночас факт батьківства ОСОБА_8 відносно ОСОБА_4 та ОСОБА_6 є предметом розгляду у цій цивільній справі.

В даній справі позивач просить суд встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_8 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_5 був батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Рішення щодо визнання батьківства має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства в органах реєстрації актів цивільного стану.

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів.

Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту батьківства.

ЄСПЛ у рішенні від 07.05.2009 в справі «Калачова проти російської федерації» (заява № 3451/05), зауважував, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

У справі «Міфсуд проти Мальти» (Mifsud v. Malta, заява № 62257/15, рішення набуло статусу остаточного 29.04.2019) ЄСПЛ повторив, що ДНК-тест це науковий метод, наявний для точного визначення батьківства дитини, а його доказове значення значно переважає будь-які інші докази, представлені сторонами для підтвердження або спростування біологічного батьківства.

У постанові Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №478/690/18 зазначено, що «висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства».

Таким чином, висновок судової молекулярно-генетичної (судово-біологічної, судово-генетичної) експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства в даній справі. Проте його необхідно оцінювати з урахуванням положень частин другої, третьої статті 89 ЦПК України, згідно з якими жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

В даному випадку, проведення вказаної експертизи необхідне для встановлення кровного споріднення між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_5 . Разом з тим, провести таку експертизу наразі неможливо, оскільки ОСОБА_8 похований, відтак забезпечити експерта біологічними зразками не вдасться. В той же час, є відповідач 2 ОСОБА_3 - мати ОСОБА_8 та ОСОБА_4 - рідний сина

ОСОБА_8 свою чергу, суд має обов`язок забезпечити права учасників судового процесу, в частині реалізації їх процесуальних прав та обов`язків на однаковому рівні, а також приділити особливу увагу інтересам дитини, а тому вбачає за необхідне призначити у даній справі запропоновану стороною позивача експертизу, проведення якої доручити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Також, суд вбачає за можливим, з урахуванням позиції сторін у справі, поставити експертам наступні запитання замість питань, поставлених в ухвалі від 14.05.2025:

- Яка вирогідність того, що ОСОБА_5 (народжена ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві у ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) є повнорідною сестрою ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 )?

- Яка вірогідність того, що ОСОБА_5 (народжена ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві у ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) є онукою ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 ) по батьківській лінії?

Суд також враховує, що відповідно до п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України, може з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Керуючись ст. 259 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання експерта № СЕ-19-25/39064-БД від 06.08.2025 - задовольнити.

Повідомити експерта, що ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) мають спільну матір ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

На вирішення експерта поставити наступні питання, замість тих, що викладені в ухвалі суду про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи від 14.05.2025:

- Яка вирогідність того, що ОСОБА_5 (народжена ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві у ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) є повнорідною сестрою ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 )?

- Яка вирогідність того, що ОСОБА_5 (народжена ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві у ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) є онукою ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 ) по батьківській лінії?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за надання неправдивого висновку або відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків за ст.ст. 384, 385 КК України.

Зобов`язати ОСОБА_10 та ОСОБА_3 на вимогу експерта з`явитися до експертної установи для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, у час, визначений експертом.

Зобов`язати позивача забезпечити явку ОСОБА_6 для проведення судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи до Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України у час, визначений експертом.

Роз`яснити, що відповідно до положень ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Оплату експертизи покласти на позивача.

Копію ухвали направити до Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України для організації проведення експертизи.

На час проведення експертизи провадження у справі № 755/20873/24 (провадження № 2/753/4528/25) зупинити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено 01.09.2025.

Суддя В.Л.Котвицький