У Х В А Л А

"04" вересня 2025 р.

м. Київ

справа № 755/16501/25

провадження № 2/755/12254/25

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК» про виділення в натурі часток нежитлових приміщень із спільної часткової власності,

ВСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК» про виділення в натурі часток нежитлових приміщень із спільної часткової власності.

Виконання завдань цивільного судочинства залежить від встановлення судом у справі об`єктивної істини та правильного застосування норм матеріального і процесуального права. Для цього Цивільний процесуальний кодекс України покладає на суд обов`язок, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створювати необхідні умови для всебічного і повного дослідження обставин справи.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Згідно заявлених вимог позивач просить суд:

«1. Виділити в натурі частки наступних нежитлових будівель із спільної часткової власності ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК»:

- нежитлової будівлі, загальною площею 73,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 000, - шляхом її поділу на два приміщення, виділивши кожному співвласнику його частину в натурі;

- нежилих приміщень на 1-ому поверсі в будинку під АДРЕСА_1 , загальною площею 325,8 кв.м., що складає 15/100 частин (від нежилого будинку, загальною площею 2227,4 кв.м.), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, - шляхом її поділу на два приміщення, виділивши кожному співвласнику його частину в натурі;

частина нежитлових з №1 по №11 (групи №15) (в літ. А), що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 193,6 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, - шляхом її поділу на два приміщення, виділивши кожному співвласнику його частину в натурі;

частини нежилого приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 367,5 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, - шляхом її поділу на два приміщення, виділивши кожному співвласнику його частину в натурі.

Стягнути з відповідача, понесені позивачем судові витрати.»

03.09.2025 року позовна заява передана у провадження судді Галагана В.І. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Вивчивши позовну заяву з додатками, встановлено, що вона не відповідає вимогам встановленим ЦПК України з наступних підстав.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

По даній справі позивач звернулась за захистом, на її думку, порушеного її права, як власника частини нежитлової будівлі, загальною площею 73,5 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 000; частини нежилих приміщень на 1-му поверсі в будинку під АДРЕСА_1 , загальною площею 221 кв.м, приміщення 36, загальною площею 104,8 кв.м.: приміщення 1 п.л. - 36, 8 кв.м., приміщення 2 пл. - 27,1 кв.м., приміщення 3 пл. - 4,1 кв.м., приміщення 4 пл. - 1 кв.м., приміщення 5 пл. 1,9 кв.м., приміщення 6 пл. - 1,2 кв.м., приміщення 7 п.л. - 23,5 кв.м, приміщення 8 пл.- 4,2 кв.м., приміщення 9 пл. - 1 кв.м., приміщення 10 пл. - 4 кв.м. Загальна площа приміщень 325,8 кв.м., що складає 15/100 частин (від нежилого будинку, загальною площею 2227,4 кв.м), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00; частини нежитлових з №1 по №11 (групи №15) (в літ. А), має загальну площу 193,6 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00; частина нежилого приміщення. Опис: 14/100 частин нежилого приміщення - магазин, яке розташоване на І поверсі в будинку під АДРЕСА_1 , а саме: підвал: приміщення 1 пл. - 13,1 кв.м., приміщення 3 пл. -23,7 кв.м., приміщення 6 пл. - 15.3 кв.м., приміщення 7 пл. - 16,0 кв.м., приміщення 8 пл. - 23,7 кв.м, частина приміщення 2 пл. - 20,0 кв.м. (приміщення 2 заг. пл. - 20,8 кв.м.). Всього по підвалу пл. -111,8 кв.м. 1-й поверх: приміщення 1 пл. - 6.8 кв.м., приміщення 2 пл. - 89,2 кв.м., приміщення 3 пл. - 32,2 кв.м., приміщення 4 пл - 6,8 кв.м., приміщення 5 пл. - 2,0 кв.м., приміщення 6 пл. - 3,4 кв.м., приміщення 7 пл. - 1,3 кв.м., приміщення 10 пл. - 16,1 кв.м. - приміщення 11 пл. - 9,1 кв.м., приміщення 12 пл. - 2,8 кв.м., приміщення 13 пл. - 5,8 кв.м., приміщення 14 пл. - 11,0 приміщення 15 пл. - 6,2 кв.м., приміщення 16 пл. - 49,8 кв.м. МЗК: приміщення 9 пл. - 2,5 кв.м., приміщення 10 пл. -10,7 кв.м. Всього по I-му поверху пл - 255,5 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00.

Позивач посилається на наявність протиріч у неї з іншим співвласником 1/2 частини вищевказаного нерухомого майна - Товариством з обмеженою відповідальністю «Магік» щодо умов передачі вказаного майна в оренду, а також визначення ціни оренди. На думку позивача, визначальним для вирішення витання щодо виділу чи поділу нерухомого майна, яке перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу нерухомого майна відповідно до часток співвласників. У свою чергу технічна можливість виділу нерухомого майна, яке перебуває в спільній частковій власності встановлюється відповідною судовою будівельно-технічною експертизою. Проте перед проведенням такої експертизи необхідно здійснити технічну інвентаризацію об`єкту нерухомого майна з виготовленням відповідних технічних паспортів. Сторона позивача зазначає, що з метою проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна нею було укладено відповідні договори з Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» та сплачено вартість її проведення, проте через системні перешкоджання зі сторони учасника ТОВ «Магік» ОСОБА_2 та директора ОСОБА_3 така технічна інвентаризація не була проведена та відповідні техпаспорта не були виготовлені. Оскільки на сьогоднішній день у позивача існують труднощі з отриманням доказів, разом з позовною заявою вона подала заяву про забезпечення позову шляхом призначення технічної інвентаризації спірних об`єктів нерухомого майна з виготовленням їх технічних паспортів. Остаточні позовні вимоги щодо поділу спірних об`єктів нерухомого майна (виділу в натурі), позивачем будуть сформовані після проведення відповідної технічної інвентаризації спірних об`єктів нерухомого майна та проведення відповідної судової будівельно-технічної експертизи.

На підтвердження права власності на нерухоме майно позивач надає свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів від 24.06.2017 року, Витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 24.06.2017 №90489577; від 24.06.2017 №90489501; Витяги з Державного реєстру речових прав від 26.02.2024 №367337840, від 26.02.2024 №367337910, з яких вбачається, що ОСОБА_1 набула право власності на вказане майно на підставі Актів про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу, затвердженого Начальником відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального Управління юстиції в місті Києві І.А. Подалянко 16.06.2017 у ВП НОМЕР_1, про що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Інною Леонтіївною були видані відповідні Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів.

Відповідно до вимог статей 355 та 356 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади.

Згідно вимог ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12 травня 2023 року №488 затверджено Порядок проведення технічної інвентаризації.

Відповідно до пункту 5 Загальних положень Порядку проведення технічної інвентаризації, технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна проводиться виконавцем у випадках, передбачених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", відповідно до вимог цього Порядку, будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.

Технічна інвентаризація поділяється на первинну або повторну.

Первинною є технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна, яка проводиться вперше.

Повторною є технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна, яка визначає зміни характеристик об`єкта нерухомого майна за певний період часу.

Технічний паспорт - це документ, що складається з текстових та графічних матеріалів, які містять інформацію про склад, фактичну площу, об`єм, технічний стан об`єкта нерухомого майна, виготовлених на підставі матеріалів технічної інвентаризації за результатами технічної інвентаризації на дату її проведення.

Разом з тим, звертаючись до суду з позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК» про виділення в натурі часток нежитлових приміщень із спільної часткової власності позивач не надала первинний технічний паспорт, складений Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності, який видавався на підставі проведеної первинної технічної інвентаризації.

Визначення технічної можливості поділу, об`єднання об`єкта (об`єктів) нерухомого майна або виділу частки з об`єкта нерухомого майна (далі - визначення технічної можливості поділу, об`єднання або виділу) здійснюється виконавцем. (пункт144 Порядку)

Не допускається під час визначення технічної можливості поділу, об`єднання або виділу надання одному або кільком співвласникам лише допоміжних приміщень житлового будинку або господарських (присадибних) будівель та споруд і їх частин. (пункт 149 Порядку)

Визначення технічної можливості поділу, об`єднання або виділу не здійснюється для об`єктів нерухомого майна, до складу яких входять об`єкти, побудовані без дотримання вимог законодавства у сфері будівництва. (пункт 147 Порядку)

Визначення технічної можливості поділу, об`єднання або виділу щодо об`єкта нерухомого майна, що перебуває у спільній сумісній або спільній частковій власності, проводиться за згодою всіх співвласників. (пункт 150 Порядку)

Під час виконання робіт з визначення технічної можливості поділу, об`єднання або виділу виконавцем аналізується склад об`єкта (об`єктів) нерухомого майна (кількість основних житлових будинків, будівель, споруд господарських (присадибних) будівель та споруд, що є приналежністю до об`єкта нерухомого майна), його характеристики та у разі, коли об`єкт (об`єкти) нерухомого майна перебуває у спільній власності та щодо нього відсутні нотаріально посвідчений договір чи рішення суду щодо порядку користування житловими будинками, господарськими (присадибними) будівлями та спорудами, беруться до уваги заяви всіх співвласників. (пункт 151 Порядку)

Під час розгляду питання щодо визначення технічної можливості поділу, об`єднання або виділу, в якому повинно бути враховано, що для надання висновку, в якому підтверджується технічна можливість поділу, об`єднання або виділу, новоутворені об`єкти повинні відповідати законодавству у сфері будівництва.

Інвентаризаційна справа формується і ведеться на кожен об`єкт нерухомого майна на весь час його існування з використанням Реєстру будівельної діяльності в електронній формі. (пункт 9 Порядку).

Враховуючи викладене, позивачу слід надати:

- первинний технічний паспорт на об`єкт нерухомого майна, складений Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності;

- письмову згоду Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК», як співвласника об`єкта нерухомого майна, на проведення повторної технічної інвентаризації об`єкта нерухомого майна, яка визначить можливі зміни характеристик об`єкта нерухомого майна;

- письмову згоду Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК», як співвласника, на проведення судовим експертом експертизи з визначення технічної можливості виділу в натурі часток об`єкта нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК»;

- надати актуальні станом на день звернення до суду відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо права власності позивача та відповідача на спірне нерухоме майно.

Наявність Витягу з Державного реєстру речових прав, сформованого 26.02.2024 року щодо державної реєстрації права власності ОСОБА_1 не може бути беззаперечним доказом права власності, оскільки з моменту вчинення даного правочину позивач могла розпорядитись своїм майном шляхом його відчуження.

При зверненні до суду позивач вказала, що на момент подачі позову вона не має можливості визначити ціну позову, та така буде визначена після отримання висновків стосовно вартості спірного нерухомого майна та виготовлення технічних паспортів.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання. До позовних заяв немайнового характеру належать вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Як роз`яснено в п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Крім того, у ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що звіт про оцінку майна є документом, який містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Таким чином, позивачу необхідно визначити ціну позову, виходячи з дійсної (ринкової) вартості нерухомого майна на момент звернення до суду, яка повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи, ін.).

Разом із тим, у матеріалах позовної заяви відсутні належні та достатні докази, що підтверджують реальну вартість спірного майна на момент пред`явлення позову, що підлягає усуненню позивачем.

Таким чином, позивачу слід надати зазначені в ухвалі суду докази на підтвердження заявлених позовних вимог, а також надати докази на підтвердження реальної вартості майна на момент пред`явлення позову, згідно з вимогами наведеного законодавства України.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК» про виділення в натурі часток нежитлових приміщень із спільної часткової власності - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.І. Галаган