ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 550/653/23 Номер провадження 22-ц/814/2652/25Головуючий у 1-й інстанції Хоменко Д.Є. Доповідач ап. інст. Обідіна О. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2025 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: Обідіної О.І.,

суддів: Бутенко С.Б., Карпушина Г.Л.,

за участю секретаря: Дороженка Р.Г.,

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Чутівського районного суду Полтавської області від 23 листопада 2023 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного сільськогосподарського підприємства «Дружба» про відшкодування матеріальної, моральної шкоди та упущеної вигоди, завданої загибеллю бджіл,

В С Т А Н О В И Л А :

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного сільськогосподарського підприємства «Дружба» (далі - ПСП «Дружба») про відшкодування шкоди, в якому просив стягнути на його користь майнову шкоду 99900 грн., моральну шкоду 50000 грн. та недоотриману внаслідок протиправних дій відповідача, наслідком яких стала загибель на початок медозбору 50% робочих бджіл, бджолопродукцію на суму 214550 грн.

Вимоги обґрунтовані тим, що він є власником стаціонарної пасіки за адресою: АДРЕСА_1 . Станом на 30.05.2022 пасіка нараховувала 30 бджолосімей та згідно з відміткою в ветеринарно-санітарному паспорті бджоли були здорові.

В зв`язку з масовою загибеллю бджіл на пасіці, 20 червня 2022 року він звернувся з письмовою заявою до Чутівської селищної ради з проханням обстежити його пасіку.

21 червня 2022 року спеціально створеною комісією при селищній раді було складено акт про встановлення факту отруєння бджіл, згідно з яким виявлено масову загибель бджіл з характерними ознаками отруєння пестицидами (хімічний токсикоз); відсоток загибелі - 50%; збитки (втрати) - 54 кг робочих бджіл, що становить 540 умовних медових одиниць (1 медова одиниця дорівнює середній ринковій вартості 1 кг меду).

Комісією також було встановлено, що в радіусі 10 км від пасіки позивача (2,5 км) знаходяться поля з масово квітучою культурою - гороху, посіви якого обробляло ПСП «Дружба» пестицидами з порушенням законодавства у сфері охорони бджіл, зокрема щодо неповідомлення про здійснювані заходи.

Вважає, що протиправні дії відповідача, який не повідомив про виникнення загрози бджолам при застосуванні засобів захисту рослин, спричинили частково загибель бджіл.

На претензію про відшкодування шкоди в досудовому порядку ПСП «Дружба» не відповіло, що стало підставою для звернення до суду з вкачаним позовом.

Рішенням Чутівського районного суду Полтавської області від 23 листопада 2023 року в задоволенні позову відмовлено.

Ухвалюючи рішення, суд дійшов висновку про відсутність належних доказів, що саме певні хімічні речовини з поля ПСП «Дружба» є в організмі загиблих бджіл позивача та недоведеність завдання матеріальної та моральної шкоди, тобто про недоведеність позивачем причинно-наслідкового зв`язку між протиправними діями ПСП «Дружба» та спричиненою шкодою у вигляді масової загибелі робочих бджіл.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Вказує, що екологічною інспекцією було встановлено порушення відповідальною особою ПСП «Дружба» Державних санітарних правил ДСП в частині не подання оголошення в засобах масової інформації про їх застосування та складено протокол і винесено постанову про притягнення посадової особи підприємства до адмінвідповідальності.

Звертає увагу, що інших суб`єктів господарювання, які б здійснювали сільськогосподарську діяльність на земельних ділянках в радіусі 10 км від місця розташування пасіки, окрім позивача, не встановлено.

Стверджує, що ним, як позивачем, надано достатньо доказів на підтвердження заявлених вимог, яким суд першої інстанції дав невірну правову оцінку та прийшов до помилкового висновку про їх недоведеність.

Справа розглядалася судами різних інстанцій.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 30 липня 2024 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 09 квітня 2025 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Постанову Полтавського апеляційного суду від 30 липня 2024 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення останньої.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до п. п. 3, 4 ч.1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, ОСОБА_1 з 2021 року є власником пасіки, порода (популяція) бджіл - українська степова; адреса розміщення пасіки: АДРЕСА_1 , що підтверджено ветеринарно-санітарним паспортом пасіки № UA-53-08-743 від 21 вересня 2021 року.

20 червня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Чутівської селищної ради Полтавської області про проведення перевірки факту отруєння бджіл на його пасіці з видачею відповідного акту.

Згідно акту встановлення факту отруєння бджіл від 21 червня 2022 року у пунктах 3, 4 акту комісією встановлено наявність льоту бджіл. Кількість бджолиних сімей станом на 30 травня 2020 року згідно з останнім записом у додатку до паспорта пасіки становила 30 шт. На пасіці розміщені 30 шт. вуликів. Кількість бджолиних сімей - 28 шт.

Згідно пункту 5 акту 28 шт. бджолиних сімей отруїлися, наявний масовий характер загибелі сімей, відсоток загибелі сімей 50%. Клінічні ознаки отруєння: масова загибель бджіл, перед вуликами мертві бджоли, трупи бджіл мають витягнутий хоботок. Збитки становлять: робочі бджоли 54 кг.

Відповідно до пунктів 6-8 акту наявні масово квітучі медоносні та ентомофільні культури у радіусі 10 км від пасіки: горох, відстань 2,5 км. Користувачем земельних ділянок, на яких здійснюється сільськогосподарська діяльність і які знаходяться в радіусі 10 км від місця розташування пасіки, є ПСП «Дружба», яке здійснювало наземну обробку посіву гороху пестицидом з порушенням пунктів 4, 6, 7, 9, 10, 13 розділу ІІІ Інструкції з профілактики та встановлення факту отруєння бджіл засобами захисту рослин, затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 338 від 19 лютого 2021 року.

В п.п. 10, 13 акту зазначено, що проби бджіл не придатні для лабораторного дослідження. Попередньою причиною загибелі бджіл визначено хімічний токсикоз бджіл.

Відповідно до пункту 13, відсутні відомості щодо подання повідомлення про застосування пестицидів та агрохімікатів як органу місцевого самоврядування, так і власника пасіки.

Як вбачається з листа № Л-52/06-15/25-56 від 20 липня 2022 року Державна екологічна інспекція центрального округу Державної екологічної інспекції України повідомила ОСОБА_1 про відсутність підстав для вчинення дій щодо ініціювання проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), оскільки звернення не містить відомостей щодо наявності в діях ПСП «Дружба» загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища, забезпечення безпеки держави. Проте, встановлено порушення відповідальною особою ПСП «Дружба» в частині неподання оголошення в засобах масової інформації про застосування агрохімікатів та пестицидів під час обробки полів у червні 2022 року.

В подальшому, на головного агронома ПСП «Дружба» було складено протокол №02692 про адміністративне правопорушення та постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу № 17/02.5-24 від 05 липня 2022 року ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтями 12, 13 Закону України «Про пестициди та агрохімікати», пунктом 6.11.7 Державних санітарних правил ДСП 8.8.1.2.001-98, статтею 83 КУпАП, та накладено штраф в розмірі 119 грн., який сплачено 05 липня 2022 року.

Притягуючи вказану посадову особу до відповідальності, інспектором було встановлено, що 12 червня 2022 року проводивши обробіток посівів гороху інсектицидом Енжіо головний агроном ПСП «Дружба», будучи посадовою особою вказаного підприємства, допустив порушення правил застосування пестицидів та агрохімікатів, не повідомив про час обробітку в засобах масової інформації

Вважаючи наявним причинно-наслідковий зв`язок між протиправними діями ПСП «Дружба» та масовою загибеллю його бджіл, відсутність жодної компенсації з боку підприємства, ОСОБА_1 звернувся до суду.

В зв`язку з недоведеністю позовних вимог, суд першої інстанції відмовив в задоволенні позову. Також суд зазначив, що не придатність проб бджіл для лабораторного дослідження не дає можливості встановити причину їх загибелі, що виключає притягнення підприємства до відповідальності та як наслідок відсутні підстави для стягнення матеріальної, моральної шкоди, упущеної вигоди.

Колегія суддів не погоджується з вказаними висновками суду.

Як зазначалося вище, постановою Верховного Суду від 09 квітня 2025 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, постанову Полтавського апеляційного суду від 30 липня 2024 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

При цьому, в своєму судовому рішенні Верховний Суд звернув увагу на необхідність прийняття до уваги наданих позивачем доказів, які в своїй сукупності доводять факт часткової загибелі належних позивачу бджолосімей та факт обробки відповідачем посівів полів з квітучою агрокультурою пестицидами без належного повідомлення про це в засобах масової інформації, притягнення головного агронома ПСП «Дружба» до адміністративної відповідальності за порушення правил застосування пестицидів та агрохімікатів, що призвело до масового отруєння бджіл. У зв`язку з чим вказав на передчасність висновків судів про відсутність причинного зв`язку між протиправними діями підприємства та завданою позивачу шкодою.

Згідно ч.1 ст. 417 ЦПК України вказівки, що містяться в постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

Відповідно до ст.ст. 11, 13 ЗУ «Про бджільництво» право на утримання бджіл і заняття бджільництвом мають громадяни України, іноземні громадяни та особи без громадянства, які мають необхідні навики або спеціальну підготовку, а також юридичні особи. Заняття бджільництвом здійснюється без окремого дозволу органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. З метою обліку пасік та здійснення лікувально-профілактичних заходів на кожну пасіку видається ветеринарно-санітарний паспорт. Пасіка підлягає реєстрації за місцем проживання фізичної особи, яка займається бджільництвом, у сільських, селищних, міських радах.

Частиною 2 статті 37 ЗУ "Про бджільництво" визначено, що фізичні та юридичні особи, які застосовують засоби захисту рослин для обробки медоносних рослин, зобов`язані не пізніше ніж за три доби до початку обробки через засоби масової інформації попередити про це пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до десяти кілометрів від оброблюваних площ. При цьому повідомляється дата обробки, назва препарату, ступінь і строк дії токсичності препарату.

Статтею 38 ЗУ «Про бджільництво» передбачено, що порушення законодавства у галузі бджільництва тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України.

Відповідальність за порушення законодавства в галузі бджільництва несуть особи, винні у, зокрема, неповідомленні (приховуванні) або наданні неправдивої інформації про виникнення загрози бджолам при застосуванні засобів захисту рослин.

Основні причини отруєння бджіл, установлення факту отруєння бджіл та допомоги постраждалим від отруєння бджолиним сім`ям, а також механізми визначення шкоди, заподіяної власникам пасік від отруєння бджіл, встановлює Інструкція з профілактики та встановлення факту отруєння бджіл засобами захисту рослин, затверджена Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 19 лютого 2021 року №338 (надалі Інструкція №338), резекція якої була чанна на час отруєння бджіл .

Відповідно до п.п.1, 3 розділу ІІ Інструкції №338, отруєння бджіл засобами захисту рослин може настати внаслідок недотримання суб`єктами господарювання встановлених регламентів та санітарних норм і правил транспортування, зберігання, торгівлі та застосування засобів захисту рослин.

Отруєння бджіл засобами захисту рослин також може бути спричинене:

1) неповідомленням або несвоєчасним повідомленням власників пасік про час, місце і характер майбутнього застосування засобів захисту рослин для відповідного реагування; 2) наданням неповної інформації про заплановане застосування засобів захисту рослин і необхідні обмеження; 3) недостатнім забезпеченням пасік відповідним обладнанням для ізоляції вильоту бджіл з вулика або несвоєчасним вивезенням бджолиних сімей у безпечне місце; 4) неповідомленням власниками пасік місцевих державних адміністрацій або органів місцевого самоврядування (далі - органи місцевого самоврядування) про місце перебування пасіки під час кочівлі.

Згідно із п.п.3-5 розділу ІІІ Інструкції №338, фізичні особи та суб`єкти господарювання, які застосовують засоби захисту рослин, повинні вживати всіх заходів з метою попередження отруєння бджіл. Фізичні особи та суб`єкти господарювання, які застосовують засоби захисту рослин, зобов`язані завчасно повідомляти органи місцевого самоврядування про заплановане застосування засобів захисту рослин шляхом надання повідомлення про застосування засобів захисту рослин (далі - завчасне повідомлення) за три доби до запланованого їх застосування. Завчасне повідомлення подається фізичною особою та суб`єктами господарювання до органів місцевого самоврядування, на адміністративній території яких (з урахуванням відстані 10 кілометрів від зовнішнього периметру території застосування засобів захисту рослин) планується застосування засобів захисту рослин.

Відповідно до п.п.1, 3, 5, 8 , 9 розділу IV Інструкції №338, обстеження пасіки і фіксація випадків отруєння бджіл на вимогу та за заявою власника пасіки до органів місцевого самоврядування здійснюються постійно діючою Комісією із встановлення факту отруєння бджіл (далі - Комісія). До складу Комісії входять: представник органу місцевого самоврядування за місцем розташуванням пасіки, який є головою Комісії, та представник органу місцевого самоврядування, адміністративні межі якого знаходяться ближче ніж за 10 кілометрів від пасіки, яку обстежує Комісія; представник територіального органу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів або представник державної установи, що належить до сфери управління Держпродспоживслужби; представник територіального органу Національної поліції України. До роботи Комісії залучається власник обстежуваної пасіки або уповноважена ним особа. До роботи комісії можуть бути залучені інші особи. Склад Комісії затверджується рішенням органу місцевого самоврядування та оновлюється щороку до 01 березня. Результати обстеження Комісії фіксуються в Акті встановлення факту отруєння бджіл, який заповнюється членом комісії згідно з додатком №1. Комісія є правоможною в разі присутності представників територіального органу Держпродспоживслужби, органу місцевого самоврядування, Національної поліції України та власника пасіки або уповноваженої ним особи.

Додатком №2 до Інструкції №338 визначено Таблицю перевідних коефіцієнтів для продуктів бджільництва та зазначено, що 1 медова одиниця дорівнює середній ринковій вартості 1 кілограму меду в даній області України.

Відповідно до ч. 1 та п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" від 27.03.1992, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Нарядами головного агронома ПСП «Дружба» підтверджено виконання робіт з обробки посівів гороху пестицидами і агрохімікатами у червні 2022 року, зокрема:

- нарядом від 09 червня 2022 року про проведення обробітку посівів гороху інсектицидом Енжіо, Амістар Екстро, поле № 9-85 га, та частина поля № 11-72 га, початок робіт: з 03:00 год 10 червня 2022 року;

- нарядом від 10 червня 2022 року про проведення обробітку посівів гороху інсектицидом Енжіо, Амістар Екстро, залишок поля № 11-72 га та п/с - 73 га, початок робіт: з 03:00 год 11 червня 2022 року;

- нарядом від 11 червня 2022 року про проведення обробітку посівів гороху інсектицидом Енжіо, Амістар Екстро, поле № 5-77 та, початок робіт з 03:00 год 12 червня 2022 року;

- нарядом від 22 червня 2022 про проведення обробітку посівів гороху Нуредін Супер на полях № 9-85 га № 11-72 га, початок робіт: з 20:00 год. 22 червня 2022 року.

Разом з тим, згідно довідки старшого агронома ПСП «Дружба» № 39 від 28 червня 2022 року підприємством ПСП «Дружба» при проведенні обробітку посівів гороху 10 червня 2022 року, 11 червня 2022 року та 12 червня 2022 року інсектицидом Енжіо та фунгіцидом Амістар Екстра повідомлення у засоби масової інформації не надавалися, що вже само по собі свідчить про недотримання підприємством вимог зазначеної Інструкції про обов`язковість повідомленням власників пасік про час, місце і характер майбутнього застосування засобів захисту рослин для відповідного реагування.

Саме за дане порушення в сфері недотримання правил застосування, пестицидів головного агронома ПСП «Дружба» було притягнуто до відповідальності за ст. 83 КУпАП.

Враховуючи, що діючим на час спричинення шкоди законодавствам ( Інструкцією №338) визначено як самостійну підставу масового отруєння бджіл засобами захисту рослин недотримання суб`єктами господарювання встановлених регламентів, а саме внаслідок неповідомленням або несвоєчасним повідомленням власників пасік про час, місце і характер майбутнього застосування засобів захисту рослин для відповідного реагування, вказана бездіяльність ПСП «Дружба» як форма винної протиправної поведінки знайшла своє підтвердження в ході розгляду справи.

Наведене свідчить про спричинення позивачу матеріальної шкоди внаслідок застосування підприємством токсичних для бджіл засобів захисту рослин без виконання передбаченого законом обов`язку повідомлення про майбутнє застосування засобів захисту рослин, що призвело до отруєння бджіл та їх загибелі та відповідно спричинення шкоди позивачеві.

Відповідач не спростував факт загибелі бджіл внаслідок їх отруєння після проведення обробітку своїх полів пестицидами і агрохімікатами у червні 2022 року, а відтак його вина спростована не була.

Згідно ч. 2 ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Статтею 39 ЗУ «Про бджільництво» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про бджільництво, відшкодовується в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Розмір завданої загибеллю бджіл шкоди встановлено комісією на підставці додатку №2 до інструкції з профілактики та встановлення факту отруєння бджіл.

Так, згідно акту про встановлення факту отруєння бджіл від 21.06.2022, виявлено загибель 54 кг бджіл, що становить 540 умовних медових одиниць. При цьому одна умовна одиниця дорівнює середній ринковій вартості 1 кг. меду.

З довідки Полтавської торгово-промислової палати вбачається, що середньоринкова ціна на внутрішньому ринку Полтавської області в червні 2022 року становила 185 грн. за 1 кг. меду.

Таким чином колегія суддів приходить до висновку про доведеність в розумінні положень ст. 1166 ЦК України вимог позивача про відшкодування матеріальної шкоди в сумі 99900 грн., яка визначається за формулою 540 кг меду як умовної медової одиниці на 185 грн. вартості меду за один кг.

Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Постановою Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» визначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Заявляючи позовні вимоги про стягнення моральної шкоди в сумі 50000 грн., ОСОБА_1 обґрунтовував останні тим, що внаслідок загибелі бджіл в кількості 50% він зазнав душевних страждань, вимушений був відновлювати пасіку, приділити цьому значно більше часу та власний зусиль, в нього був великий смуток від такої масової загибелі робочих бджіл, він втратив дохід на який розраховував та протягом тривалого часу вимушений був захищати свої права в судах різних інстанції з огляду на заняту відповідачем позицію щодо своєї невинуватості.

Враховуючи встановлені обставини протиправних дій підприємства, що призвели до загибелі бджіл позивача, необхідність відновлювати свої права протягом в судах більше 3 років, колегія суддів, виходячи з засад розумності та справедливості приходить до висновку про часткове задоволення вимог щодо стягнення моральної шкоди та вважає за необхідне визначити у відшкодування маральної шкоди в якості компенсації понесених позивачем немангових втрат 10000 грн.

Разом з цим, колегія суддів не вбачає достатніх правових підсів для задоволення вимог про відшкодування упущеної вигоди.

Так, згідно до п. 2 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч. 1ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях ( ч.6 ст. 8 ЦПК України).

Обґрунтовуючи позовні вимоги в частині стягнення упущеної вигоди, ОСОБА_1 було надано довідку Громадської спілки «Обласне об`єднання «Полтавський пасічник» про ціни на продукти бджільництва та бджіл 2022 року, які бджолярем не отримано у зв`язку з загибеллю бджіл від отруєння.

Надаючи оцінку вказаному доказу, колегія суддів зазначає, що вимоги про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди мають бути належним чином обґрунтовані, підтверджені конкретними підрахунками і доказами про реальну можливість отримання позивачем відповідних доходів, але не отриманих через винні дії відповідача (аналогічний висновок викладений у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07.11.2018 у справі N 127/16524/16-ц (провадження N 61-22106св18)).

Наявність теоретичного обґрунтування можливості отримання доходу ще не є достатньою підставою для його стягнення, оскільки у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки у розмірі доходів, які б могли бути реально отримані за звичайних обставин (мають реальний, передбачуваний та очікуваний характер).

Окрім того, позивач повинен довести: факти вжиття ним певних заходів щодо одержання таких доходів. Тобто, доказуючи наявність упущеної вигоди, кредитор має довести факти вжиття певних заходів щодо одержання таких доходів. Якщо неодержання кредитором очікуваних доходів є наслідком недбалої поведінки самого кредитора, така упущена вигода не підлягає відшкодуванню (подібні висновки, викладені у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.12.2019 у справі N 908/2486/18, від 15.10.2020 у справі N 922/3669/19, від 16.06.2021 у справі N 910/14341/18).

Критично оцінюючи вказану довідку, колегія суддів зазначає, що в ній з незрозумілих міркувань вказано спочатку про розмір меду веснянолітнього періоду, а потім окремо зазначено про збір меду соняшникового, що є невірним з огляду на неможливість встановити який саме мед знаходиться в рамочних стільниках, тому його диференціація за такою ознакою є помилковою.

Крім того, звертає на себе увагу вказівка про збирання 28 б/с за весняно- літній період меду 20 кг та 60 кг такою ж кількістю бджолосімей меду соняшникового, що є значно завищеним показником, тоді як з відкритих джерел встановлено, що в середньому одна бджолосім`я за рік збирає меду в кількості 20-25 кг.

Вказаний розрахунок упущеної вигоди не містить такої необхідної одиниці для обрахунку як показник середнього збору меду від однієї бджолосім`ї у Полтавській області за 2021 рік, наявності якого можливо було здійсненим обрахування вартості недоотриманої позивачем як власником пасіки продукції.

Також колегією суддів звернуто увагу на завищену вартість меду в зазначеній довідці, тоді як згідно даних Головного Управління Статистики у Полтавській області середня ціна реалізації меду натурального підприємствами області в 2022 р. становила 42,7 грн. за 1 кг.

За вказаних обставин, надана позивачем довідка про ціни на продукти бджільництва, на підставі яких позивач здійсним обрахунок недоотриманого прибутку, до уваги колегією суддів як належний та допустимий доказ не приймається.

З огляду на не підтвердження позивачем конкретними підрахунками і доказами реальної можливості отримання відповідних доходів, заявлені в цій частині позовні вимоги задоволенню не підлягають.

З урахуванням наведених обставин, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції як постановленого з порушенням норм матеріального права, при невірно встановлених фактичних обставинах по справі, з ухваленням нового рішення про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та стягнення на його користь з ПСП «Дружба» у відшкодування матеріальної шкоди 99900 грн. та 10000 грн. у відшкодування моральної шкоди.

Керуючись ст. ст. 367, 374 ч. 1 п. 2, 376 ч.1 п. п. 3, 4, ст.ст. 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Чутівського районного суду Полтавської області від 23 листопада 2023 року скасувати та ухвалити по справі нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного сільськогосподарського підприємства «Дружба» про відшкодування матеріальної, моральної шкоди та упущеної вигоди, завданої загибеллю бджіл задовольнити частково.

Стягнути з Приватного сільськогосподарського підприємства «Дружба» на користь ОСОБА_1 у відшкодування матеріальної шкоди 99900 грн. та 10000 грн. у відшкодування моральної шкоди.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 01 вересня 2025 року.

Судді : О.І. Обідіна С.Б. Бутенко Г.Л. Карпушин