справа № 631/403/25
провадження № 2/631/566/25
У Х В А Л А

про надання строку на примирення та зупинення провадження у справі

16 вересня 2025 року селище Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Трояновської Т. М.,

за участю секретаря судового засідання Семенко А. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 08 січня 2022 року Нововодолазьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіональному управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 01.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 28 квітня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правила спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 21 травня 2025 року надано ОСОБА_2 та ОСОБА_1 строк для примирення тривалістю три місяці, провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу зупинено до закінчення строку для примирення.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 27 серпня 2025 року поновлено провадження у справі запозовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позивач,ОСОБА_1 , у судове засідання, призначене на 16 вересня 2025 року, не з`явилась, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялась відповідно до приписів статті 128 Цивільного процесуального кодексу України.

Скориставшись правом, передбаченим частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, ОСОБА_1 звернулась на адресу суду з заявою, що була зареєстрована за вхідним № 4964/24-вх. від 21 серпня 2025 року, відповідно до якої просила суд розгляд справи провести за її відсутності, свої позовні вимоги про розірвання шлюбу підтримала у повному та просила їх задовольнити, зазначивши, що проти ухвалення рішення в заочному порядку не заперечує.

Відповідач, ОСОБА_2 , у судове засідання, призначене на 16 вересня 2025 року, також не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України.

16 вересня 2025 року ОСОБА_2 звернувся на адресу суду з письмовим клопотанням, що було зареєстроване за вхідним № 5574/24-вх., відповідно до якого з метою збереження шлюбу з ОСОБА_1 просив ще раз надати строк для примирення терміном три місяця, розглянути дане клопотання за його відсутності.

З приводу неявки сторін у судове засідання суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до пунктів 2 та 7 частини 2 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Положеннями частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки (пункт 1 частини 3 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України).

Приймаючи до уваги той факт, що судом створені необхідні умови для реалізації учасниками справи, своїх процесуальних прав на участь у розгляді справи в суді, враховуючи подані заяви сторін та відсутність підстав для визнання їх явки обов`язковою, суд вважає за можливе провести судове засідання без участі сторін.

Розглянувши клопотання відповідача про надання строку на примирення, перевіривши матеріали справи, проаналізувавши норми матеріального та процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд приходить до наступного.

Відповідно до частини 1 статті 3 Сімейного кодексу України сім`я визнається первинним та основним осередком суспільства, що цілком відповідає положенням статті 51 Конституції України, згідно якої сім`я охороняється державою.

Приписами статті 111 Сімейного кодексу України передбачено, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Пленум Верховного Суду України в абзацах 1 та 2 пункту 10 своєї постанови від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюб, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» роз`яснив, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Передбачене частиною 1 статті 111 Сімейного кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (частина 5 статті 191 Цивільного процесуального кодексу України). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.

Частиною 7 статті 240 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

В ході судового засідання у суду виникли сумніви відносно того, чи дійсно подальше спільне подружнє життя сторін неможливо. Як встановлено судом, позивач з відповідачем прожили в шлюбі більше 3 років, на вихованні у подружжя є неповнолітня дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, 21 травня 2025 року сторонам у справі вже надававсястрок для примирення тривалістю три місяця, проте відповідач звернувся до суду з письмовим клопотання, відповідно до якого просив суд ще раз надати тримісячний термін для примирення з дружиною, ОСОБА_1 .

З огляду на вищевикладене та приймаючи до уваги бажання відповідача зберегти сім`ю, суд вважає за необхідне вжити заходи щодо примирення подружжя, надавши їм строк для примирення тривалістю 3 місяці, тобто до 16 грудня 2025 року, який на думку суду буде достатній для налагодження сімейних стосунків.

Приймаючи до уваги те, що відповідач просить надати строк на примирення, в цілях збереження родини, суд вважає, що перш ніж постановити рішення про розірвання шлюбу, необхідно вжити всіх заходів для примирення подружжя та збереження сімейних відносин.

Крім того, судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що надання строку на примирення суперечить моральним засадам суспільства.

Тимчасовий розлад в сім`ї і конфлікти між чоловіком і жінкою, викликані випадковими причинами, не можуть вважатися достатніми підставами для розірвання шлюбу.

Пунктом 4 частини 1 статті 251 Цивільного процесуального кодексу України встановлений обов`язок суду зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 253 Цивільного процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 4 частини 1 статті 251 цього Кодексу, - до закінчення строку для примирення, визначеного судом.

На підставі викладеного, керуючись статтею 51 Конституції України, статтями 3, 111 Сімейного кодексу України, статтями 240, 251, 253, 260, 261, 352 355 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_2 про надання строку на примирення задовольнити.

Надати ОСОБА_2 та ОСОБА_1 строк для примирення тривалістю три місяці, тобто до 16 грудня 2025 року.

Провадження у справі з єдиним унікальним № 631/403/25 (провадження № 2/631/566/25) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу зупинити до закінчення строку для примирення, а саме до 16 грудня 2025 року.

Наступне судове засідання призначити на 16 грудня 2025 року о 09 годині 30 хвилин та провести у відкритому судовому засіданні в приміщенні Нововодолазького районного суду Харківської області, розташованого за адресою: Харківська область, Харківський район, селище Нова Водолага, вулиця Захисників України, будинок № 1, з викликом сторін, про що повідомити учасників справи відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду в частині зупинення провадження у справі шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження такої ухвали, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду та з інших поважних причин.

Суддя Т. М. Трояновська