У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"05" вересня 2025 р. Справа № 597/1081/25

Суддя Заліщицького районного суду Тернопільської області Тренич А.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «УкрСиббанк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Юридичне об`єднання «Дельта М», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області Лучків Іванни Володимирівни про визнання іпотеки припиненою та зняття заборони відчуження на рухоме майно, виключення запису про обтяження,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «УкрСиббанк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Юридичне об`єднання «Дельта М», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області Лучків Іванни Володимирівни про визнання іпотеки припиненою та зняття заборони відчуження на рухоме майно, виключення запису про обтяження.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для виправлення недоліків з наступних підстав.

В статтях 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до позовної заяви.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи (ч.7 ст.81 ЦПК України).

У відповідності до ч.1 ст.83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

В позовній заяві позивач ОСОБА_1 просить суд визнати припиненими зобов`язання за договорами про надання споживчого кредиту №0 від 18 серпня 2008 року, №0 від 18 серпня 2008 року, які укладено між Акціонерним комерційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_2 , а також визнати припиненим зобов`язання за договором поруки №224117 від 18.08.2008, відповідно до якого позивач була поручителем.

В той же час, до позовної заяви не додано ні кредитних договорів, ні договору поруки, зобов`язання за якими просить визнати припиненими ОСОБА_1 , що підлягає усуненню позивачем шляхом надання суду належним чином засвідчених копії зазначених доказів за кількістю учасників процесу.

В силу положень ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з п.2 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» установлено з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб - 3028 гривень.

Таким чином, за заявлення до суду позовної вимоги немайнового характеру підлягає до сплати судовий збір в сумі 1211,20 грн.

Позивач в позовній заяві заявила п`ять позовних вимог немайнового характеру, а саме:

- визнати зобов`язання за кредитним договором №0 від 18 серпня 2008 року припиненим;

- визнати зобов`язання за кредитним договором №0 від 18 серпня 2008 року припиненим;

- визнати зобов`язання за договором поруки №224117 від 18 серпня 2008 року припиненим;

- визнати зобов`язання за договором іпотеки від 18 серпня 2008 року, посвідчений приватним нотаріусом Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області Лучків І.В. та зареєстрований в реєстрі за номером 1156 припиненим;

- припинити обтяження у формі заборони на нерухоме майно, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що виникло на підставі іпотечного договору від 18 серпня 2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області Лучків І.В. та зареєстрованого в реєстрі за номером 1156, виключити запис про обтяження.

При цьому позивач сплатила судовий збір тільки за одну позовну вимогу немайнового характеру в сумі 1211,20 грн. згідно квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки від 31.07.2025.

Таким чином позивачу необхідно доплатити судовий збір за ще чотири заявлені позовні вимоги немайнового характеру, всього в сумі 4844,80 грн.

При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом.

Велика палата Верховного Суду у постанові від 07 липня 2020 року в справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19) вказала, що «згідно зі статтею 50 Закону України «Про нотаріат» у вказаній редакції, нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти. Аналогічні за змістом приписи закріплені у пунктах 1 і 2 глави 14 Розділу І Порядку № 296/5. Обраний позивачем спосіб захисту цивільного права має бути ефективним, тобто призводити до захисту порушеного чи оспорюваного права або інтересу. Велика Палата Верховного Суду вважає, що закріплене у статті 50 Закону України «Про нотаріат право на оскарження нотаріальної дії може бути реалізоване у тому випадку, якщо звернення з такою вимогою може призвести до відновлення порушеного права або інтересу безвідносно до дослідження правомірності дій інших осіб».

У постанові Верховного Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 липня 2022 року у справі № 461/2565/20 (провадження № 61-21209св21) зазначено, що «тлумачення статті 50 Закону України «Про нотаріат» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) свідчить, що слід розмежовувати оскарження: 1) нотаріальної дії, 2) відмови у вчиненні нотаріальної дії; 3) нотаріального акта. Таке оскарження може бути реалізоване у тому випадку, якщо звернення з такою вимогою може призвести до відновлення порушеного права або інтересу».

При цьому суд не може зобов`язати нотаріуса вчиняти нотаріальні дії, оскільки такі дії вчиняються нотаріусом відповідно до Закону України «Про нотаріат і належать до його компетенції. Аналогічні висновки викладено в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 березня 2018 року у справі № 754/16825/15-ц, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 березня 2021 року у справі № 761/36415/18.

Фактично позивач не оскаржує відмову нотаріуса або ж його бездіяльність щодо зняття заборони відчуження нерухомого майна, однак ставить питання про зняття відповідної заборони.

Разом з тим, у Державному реєстрі прав на нерухоме майно відсутній запис про право власності на спірне нерухоме майно за позивачем, також в доданій до позову Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, власником квартири за адресою: АДРЕСА_2 при обтяженні зазначено " ОСОБА_2 ".

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали до встановленої дати, вказані недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення зазначених недоліків.

Водночас, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «УкрСиббанк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Юридичне об`єднання «Дельта М», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області Лучків Іванни Володимирівни про визнання іпотеки припиненою та зняття заборони відчуження на рухоме майно, виключення запису про обтяження - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя А.Г. ТРЕНИЧ