Справа № 307/2180/25
Провадження № 2-во/307/54/25
ТЯЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
Закарпатської області
У Х В А Л А

08 вересня 2025 року м. Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Ніточко В.В., за участю секретаря судового засідання Заяць Т.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Тячів заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення допущеної описки в рішенні Тячівського районного суду Закарпатської області від 30 липня 2035 року у цивільній справі № 307/2180/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Рішенням Тячівського районного суду Закарпатської області від 30 липня 2025 року у цивільній справі № 307/2180/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу вирішено: позов задовольнити частково, розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований 17 жовтня 2010 року, у виконкомі Дубівської селищної ради Тячівського району Закарпатської області, актовий запис - №63; стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 968 (дев`ятсот шістдесят вісім) гривень 96 копійок сплаченого судового збору; в інших позовних вимогах відмовити.

Заявник подав заяву про виправлення допущеної описки в рішенні Тячівського районного суду Закарпатської області від 30 липня 2025 року у цивільній справі № 307/2180/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Заяву мотивує тим, що 30 липня 2025 року Тячівським районним судом Закарпатської області було винесено рішення по справі № 307/2180/25, яким було розірвано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований 17 жовтня 2010 року, у виконкомі Дубівської селищної ради Тячівського району Закарпатської області, актовий запис - №63. У п.4 прохальної частини позовної заяви по даній справі було зазначено: Після розірвання шлюбу повернути ОСОБА_1 дошлюбне прізвище " ОСОБА_4 ". Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Однак, в резолютивній частині рішення Тячівського районного суду Закарпатської області не було зазначено про зміну прізвища позивачки після розірвання шлюбу, а тому вважає, що була допущена описка. Просить виправити описку у рішенні Тячівського районного суду Закарпатської області по справі №307/2180/25 від 30 липня 2025 року вказавши в резолютивній частині: "Після розірвання шлюбу повернути ОСОБА_1 дошлюбне прізвище " ОСОБА_4 ".

Згідно з ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення вказаного питання є ініціативою суду.

На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу ( помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18 січня 2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Аналогічна правова позиція викладена також у постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20).

Як вбачається з матеріалів даної цивільної справи, за результатом її розгляду, 30 липня 2025 року судом було ухвалено вищевказане рішення у справі.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просила: розірвати шлюб між нею та відповідачем; після розірвання шлюбу повернути їй дошлюбне прізвище " ОСОБА_4 ".

Із рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 30 липня 2025 року у цивільній справі № 307/2180/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу відомо, що позовні вимоги задоволено частково, а саме задоволено позовні вимоги в частині розірвання шлюбу, а в інших позовних вимогах відмовлено.

Крім цього, в мотивувальній частині вищезазначеного рішення суду чітко зазначені причини відмови у задоволенні вимоги позивача про зміну її прізвища на дошлюбне.

За вказаних обставин суд зазначає, що в рішенні Тячівського районного суду Закарпатської області від 30 липня 2025 року у цивільній справі № 307/2180/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, не допущено описки.

Оглянувши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення допущеної описки в рішенні Тячівського районного суду Закарпатської області від 30 липня 2025 року у цивільній справі № 307/2180/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, слід відмовити.

Керуючись ст. 247, 260, 261, 269 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення допущеної описки в рішенні Тячівського районного суду Закарпатської області від 30 липня 2025 року у цивільній справі № 307/2180/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Ніточко