УХВАЛА

про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки

Справа № 2-6100/2007

Номер провадження 2-во/495/74/25

02 вересня 2025 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючої судді Шевчук Ю.В.,

при секретарі судового засідання Кракатиці В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м. Білгород-Дністровський заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Садовський Василь Євгенович, про виправлення описки у рішенні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 08 листопада 2007 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Садовський Василь Євгенович, звернувся до суду із заявою про виправлення описки у судовому рішенні від 08 листопада 2007 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно, зазначаючи, що у тексті рішення допущена описка.

Заява мотивована тим, що рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 08 листопада 2007 року по справі № 2-6100/2007 задоволено позов гр. ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно та визнано за гр. ОСОБА_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 .

Разом з тим у вказаному рішенні суду суд помилково визнав право власності за позивачем на спадкове майно в розмірі більшому ніж фактично воно (майно) належало спадкодавцю.

Так судом встановлено, що спадкодавцю ОСОБА_2 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 на праві власності (відповідно до договору дарування від 02.021982 року) належала частка житлового будинку АДРЕСА_1 .

Спадкодавець ОСОБА_2 склала заповіт, відповідно до змісту якого заповіла все своє майно позивачу ОСОБА_1 . Таким чином задовольняючи позовні вимоги гр. ОСОБА_1 , суд мав визнати за спадкоємцем право власності лише на частину житлового будинку належного заповідачу.

Необхідність внесення виправлені в ухвалене рішення суду необхідне позивачу для реалізації вказаного рішення, а саме здійснення державної реєстрації права власності на спадкове майно.

Розгляд питання про виправлення описки вирішується без повідомлення сторін, відтак на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши матеріали заяви, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16.11.2016 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Процесуальний інститут виправлення описок та арифметичних помилок в судових рішеннях, який закріплено ст. 269 ЦПК України, покликаний забезпечити усунення технічних недоліків судових рішень. Завданням цього інституту не є змістовна зміна судового рішення або його аргументації. Йдеться саме про виправлення очевидних описок, допущених судом.

Цільове призначення інституту виправлення описки кореспондує зі змістом заяви про виправлення описки, яка може бути подана учасником провадження. Зокрема учасник провадження, який звертається із заявою, повинен вказати у ній в чому саме полягає допущена судом описка, як, на його думку, слід її усунути (виправити). Саме така змістовна заява про виправлення описки є предметом розгляду суду, до якого вона надійшла.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11 січня 2022 року у справі № 921/730/13-г/3 (провадження № 12-6гс20) вказала на те, що правила статті процесуального законодавства, яка регламентує виправлення описок, передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання.

Щодо меж повноважень судів виправляти описки в своїх рішеннях та щодо можливості при цьому судами змінювати ухвалені ними рішення Верховний Суд зробив свій правовий висновок в постанові від 13 липня 2022 року у справі № 761/14537/15-ц, у якій дійшов висновку, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, суд не знаходить підстав для виправлення описки в рішенні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 08 листопада 2007 року, оскільки вказане рішення виносилось на підставі поданої до суду позовної заяви, а також наявних у справі доказів.

За змістом наведеної вище заяви про виправлення описки вбачається, що фактично заявник просить змінити резолютивну частину рішення, викласти її в іншій редакції, що є недопустимим у порядку виправлення описки.

Таким чином, диспозиція вказаних вище норм не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки судового рішення.

Суд зазначає, що вимоги заяви про виправлення описки фактично зводяться до зміни резолютивної частини судового рішення, яке набрало законної сили, а зазначені заявником підстави для виправлення описки в судовому рішенні, не можуть вважатися опискою у розумінні положень ст. 269 ЦПК України.

Враховуючи викладене суд вважає за необхідне у задоволенні заяви про виправлення описки відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Садовський Василь Євгенович, про виправлення описки у рішенні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 08 листопада 2007 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 02.09.2025.

Суддя Юлія ШЕВЧУК