Справа № 635/3863/25
Провадження № 2-ві/635/15/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2025 року сел. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області в складі головуючого судді Бобко Т.В., секретар судового засідання Загайко Г.Я., розглянувши в порядку письмового провадження заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Якішиної Олени Миколаївни від розгляду цивільної справи № 635/3863/25 за позовом ОСОБА_1 до заступника Височанського селищного голови ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної О.М. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до заступника Височанського селищного голови до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди (справа № 635/3863/25, провадження № 2/635/4169/2025).

01 серпня 2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про відвід судді Якішиної О.М. від розгляду зазначеної цивільної справи. На обґрунтування заяви позивач зазначив, що 31 липня 2025 року суддя Харківського районного суду Харківської області Якішина О.М. відкрила судове засідання та перевірила явку учасників процесу. Відповідач в судове засідання не з`явився, замість останнього в судове засідання з`явився адвокат Шапошніков І.Є., якого суддя Якішина О.М. залучила до розгляду даної справи. Позивач ОСОБА_1 звернув увагу суду, що адвокат Шапошніков І.Є. залучений судом до розгляду даної справи без оцінки наданих адвокатом документів. Так, заява адвоката Шапошнікова І.Є. не містить інформації про наявність/відсутність у адвоката особистого електронного кабінету, а також, що за договором про надання правничої допомоги адвокат Шапошніков І.Є. представляє особу - ОСОБА_2 , без зазначення що останній є заступником Височанського селищного голови, який є відповідачем у справі, а не особи з ідентичним прізвищем, ім`ям та батькові. На вищенаведені доводи позивача суддя Харківського районного суду Харківської області Якішина О.М. повідомила, що вона вже залучила адвоката Шапошнікова І.Є. до розгляду даної справи. Позивач ОСОБА_1 зазначає, що йому незрозуміло, коли адвоката Шапошнікова І.Є. було залучено до розгляду даної справи, і як це ооформлено процесуальним документом. При цьому, що адвокат Шапошніков І.Є. пояснив, що представляє інтереси ОСОБА_2 , як посадової особи, однак, як зазначає позивач ОСОБА_1 , договір про надання правничої допомоги між адвокатом Шапошніковим І.Є. та ОСОБА_2 укладений як з фізичною особою.

Позивач ОСОБА_1 просив суд встановити наявність електронного кабінету у адвоката Шапошнікова І.Є. що, на думку позивача ОСОБА_1 , має вирішальне значення для прийняття судом від адвоката заяв, однак суд не став це з`ясовувати.

Крім того, в процесі розгляду даної справи адвокат І.Є. Шапошніков заявив усне клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Височанської селищної ради. На обґрунтування зазначеного клопотання адвокат Шапошніков І.Є. зазначив, що Височанська селищна рада може надати якійсь документи. Позивач ОСОБА_1 заперечував проти задоволення клопотання адвоката Шапошнікова І.Є., оскільки жодних позовних вимог до Височанської селищної ради він не заявляв, крім того ОСОБА_1 зазначив, що він не зрозумів підстав і на якій стороні необхідно залучити до участі у даній справі Височанську селищну раду у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

З приводу вирішення зазначеного питання суд пішов до нарадчої кімнати, де прийняв позитивне рішення про залучення до справи у якості третьої особи Височанської селищної ради, хоча заява адвоката Шапошнікова І. не відповідала вимогам пункту 1 частини 1 статті. 183 ЦПК України, що повинно мати наслідки, передбачені частиною 4 статті 183 ЦПК України - повернення заяви без розгляду.

Крім того, 11 червня 2025 року у даній справі суддя Якішина О.М. постановила ухвалу про закриття підготовчого засідання і призначила справу до судового розгляду, а тому, відповідно до положень статей 53, 189, 197 ЦПК України, суддя не мала права вирішувати питання про залучення до справи третьої особи на даній стадії судового розгляду.

За вказаних обставин, на думку позивача, дії судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної О.М. під час судового засідання 31 липня 2025 року при розгляді даної справи спрямовані виключно на забезпечення зловживання адвокатом Шпапошніковим І.Є. процесуальними правами, що в свою чергу спрямоване на позбавлення ОСОБА_1 судочинства за нормами ЦПК України, і є втягуванням його в невідомий йому процес, в якому свої нездорові інтереси відносно позивача ОСОБА_1 задовольняють суддя Харківського районного суду Харківської області Якішина О.М. та адвокат Шапошніков І.Є., фактично розглядом справи керує не суддя Якішина О.М., а адвокат Шапошніков І., який не має законного права брати участь у розгляді справи.

Враховуючи все вищезазначене, з посиланням на норми ЦПК України, Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, рішення Європейського суду з прав людини, Бангалорські принципи поведінки судді, які схвалені резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН 2006/23 від 27 липня 2006 року, позивач ОСОБА_1 вважає, що дії судді Якішиної О.М. свідчать про її упередженість у розгляді даної справи, та просить задовільнити відвід судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної О.М. і справу передати на розгляд іншому судді.

Згідно з частинами 1, 2, 3 та 7 статті 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 01 серпня 2025 року заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної Олени Миколаївни від розгляду цивільної справи № 635/3863/25 за позовом ОСОБА_1 до заступника Височанського селищного голови ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди визнано необґрунтованою; заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної О.М. передано на розгляд іншому судді у порядку, визначеному статтею 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 серпня 2025 року вирішення питання про відвід судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної О.М. передано судді Харківського районного суду Харківської області Бобко Т.В.

Відповідно до частини 8 статті 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Підстав для вирішення питання про відвід судді Якішиної О.М. у судовому засіданні з повідомленням учасників справи судом не встановлено, а тому суд вважає за можливе розглянути вказану заяву без повідомлення учасників справи.

Враховуючи, що судове засідання проводилося без повідомлення та участі учасників справи, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, перевіривши матеріали цивільної справи № 635/3863/25, вважає заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної О.М. такою, що не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 39 ЦПК України, за наявності підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. За цими самими підставами їм може бути заявлено відвід учасниками справи.

Так, відповідно до положень статті 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 статті 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Підстав для відводу судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної О.М., передбачених статтями 36, 37 ЦПК України під час розгляду заяви позивача ОСОБА_1 судом не встановлено. Позивач не надав належних та допустимих доказів в обґрунтування своєї недовіри до судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної О.М., не зазначив жодних об`єктивних обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Всі доводи позивача на обґрунтування заяви про відвід зводяться виключно до його незгоди з процесуальними рішеннями та діями судді під час розгляду справи.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року № 8 «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Згідно з частиною 3 статті 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд звертає увагу на те, що для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість та необ`єктивність.

Отже, відвід повинен бути вмотивований - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Статтею 2 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов`язковими для виконання Україною. У статті 16 вказаного Закону прямо закріплюється, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в його упередженості. Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в рішеннях ЄСПЛ по справах "Le Comte, Van Leuven i De Meyere vs Belgium", суд має бути неупередженим і безстороннім.

Процесуальною гарантією забезпечення безсторонності та об`єктивності суду є право сторони на подання заяви про відвід.

Згідно з рішенням ЄСПЛ по справі «Волков проти України» наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Важливо зазначити, що відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Як зазначено у рішенні Європейського суду по справі "Білуха проти України", стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Суд вважає нерелевантним посилання позивача ОСОБА_1 на Бангалорські принципи поведінки судді, схвалені резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН 2006/23 від 27 липня 2006 року з метою обґрунтування упередженості та необ`єктивності судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної О.М. при розгляді цивільної справи № 635/3863/25 за позовом ОСОБА_1 до заступника Височанського селищного голови ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди, з таких підстав.

Так, за змістом положень пунктів 2.2., 2.3., 3.1., 3.2. Бангалорських принципів поведінки судді, поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів, суддя по можливості обмежує себе у здійсненні дій, що можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та виносити рішення у справах, чесність та непідкупність є необхідними умовами для належного виконання суддею своїх обов`язків, суддя демонструє поведінку, бездоганну навіть з точки зору стороннього спостерігача, спосіб дій та поведінка судді мають підтримувати впевненість суспільства в чесності та непідкупності судових органів. Недостатньо просто чинити правосуддя, потрібно робити це відкрито для суспільства.

Застосування Бангалорських принципів поведінки судді, зокрема положень щодо незалежності судових органів, об`єктивності, чесності та дотримання етичних норм, спонукає до того, що судді слід виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки з метою укріплення суспільної довіри до судових органів, що має першочергове значення для підтримки незалежності судових органів.

Разом з тим, при розгляді даної заяви позивачем ОСОБА_1 не надано достатніх даних, які б очевидно вказували б на те, що на теперішній час існують обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в об`єктивності та неупередженості судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної О.М. при розгляді вищевказаної справи.

Твердження заявника про упереджене та зацікавлене ставлення у даній цивільній справі з боку судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної О.М. об`єктивно не підтверджуються, а містять лише суб`єктивну, власну оцінку позивача дій головуючого. Незгода з процесуальними діями та рішеннями судді, за відсутності інших обставин, передбачених чинним цивільним процесуальним законодавством України, не може бути підставою для відводу судді, а може бути зазначена в апеляційній скарзі, поданій у разі незгоди з ухваленим рішенням суду у даній справі.

За викладених обставин, заява позивача ОСОБА_1 про відвід судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної Олени Миколаївни від розгляду цивільної справи № 635/3863/25 задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 37, 38, 39, 40, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді Харківського районного суду Харківської області Якішиної Олени Миколаївни від розгляду цивільної справи № 635/3863/25 за позовом ОСОБА_1 до заступника Височанського селищного голови ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Т.В.Бобко