Справа № 209/3277/25
Провадження №2/190/598/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2025 року м.П`ятихатки

Суддя П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області Фирса Ю.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просила розірвати шлюб укладений між нею та ОСОБА_3 , 04 вересня 2024 року у Шевченківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Шевченківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві.

20.06.2025 року ухвалою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області позовну заяву залишено без руху та надано ОСОБА_1 термін для усунення недоліків, а саме надати суду підтвердження обставин, які свідчать про можливість звернення до П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області, вказати зареєстроване місце проживання відповідача в країні громадянства та надати в двох екземплярах належним чином засвідчений переклад позовної заяви та усіх додатків до неї на офіційну мову запитуваної держави.

20.06.2025 року копію вищезазначеної ухвали було направлено на адресу позивача ОСОБА_1 , для виконання, яка 16.07.20215 року повернулася на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Заяв про зміну місця знаходження від позивача до суду не надходило.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до ч. 4 ст. 130 ЦПК України, у разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї), особа, що доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з відміткою про причини невручення.

Виходячи з того, що судом вичерпані всі можливості щодо направлення та повідомлення позивача про ухвалу від 20 червня 2025 року про залишення позовної заяви без руху та надання строку для усунення недоліків, а також беручи до уваги, що ОСОБА_1 не цікавиться рухом поданого нею позову та ігнорує повідомлення суду, є всі підстави для визнання позовної заяви неподаною та повернення її особі, яка її подала.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанням процесуальними правами і з урахуванням обставин справи, суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч.4 ст.44 ЦПК України).

Згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Суд розцінює поведінку позивача, який у період з 23 квітня 2025 року по 01 серпня 2025 року ні разу не поцікавилася поданою нею позовною заявою, як недобросовісне виконання обов`язків учасника процесу.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Таким чином, враховуючи те, що без усунення вказаних недоліків суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття провадження у справі та виходячи з вимог ст.185 ЦПК України, позовну заяву слід визнати неподаною і повернути.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню зі позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.ст. 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.В. Фирса