Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 712/6640/25
Номер провадження 2/711/2502/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

28 серпня 2025 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді Петренка О.В.,

за участю секретаря судових засідань Овезової Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

16 травня 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Соснівського районного суду м.Черкаси із вказаною позовною заявою, в якій просить суд розірвати шлюбу, укладений з відповідачем, що 09.08.2019 зареєстрований Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 27 травня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу направлено за підсудністю до Придніпровського районного суду м. Черкаси.

Статтею 32 ЦПК України визначено, що спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 червня 2025 року означеній позовній заяві присвоєно номер провадження 2/711/2502/25 та визначено головуючим суддею (суддею-доповідачем) Петренка О.В.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23 червня 2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу; визнано справу малозначною, а її розгляд вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання, що призначено о 09 год 00 хв 28 серпня 2025 року, не з`явилася, причин не прибуття у судове засідання суду не повідомила, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, зокрема, шляхом направлення судової повістки про виклик до суду на адресу місця проживання позивача, що вказана у вступній частині позовної заяви.

Водночас, у п.2 прохальної частині позовної заяви від 15 травня 2025 року (а.с.3 зворот) просила суд розгляд справи проводити без участі позивача. Крім того 28 серпня 2025 року позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просила залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу (вхідний №34264/25 від 28.08.2025).

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання 28 серпня 2025 року о 09 год 00 хв не з`явився, про причини неявки не повідомив, хоча про місце, день і час розгляду справи був повідомлений належним чином, заяв чи клопотань про проведення судового засідання без його участі до суду не подав, відзиву до суду не направив.

Факт належного повідомлення відповідача про день, час та місце розгляду справи підтверджується довідкою АТ «Укрпошта» про причини повернення/досилання рекомендованого листа, яким відповідачу направлялась судова повістка про виклик до суду, із зазначенням причин для повернення: «адресат відсутній за вказаною адресою».

Пунктом 4 ч.8 ст.128 ЦПК України передбачено, що днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Також, оскільки, станом на день пред`явлення позивачем позову, діюче місце реєстрації проживання відповідача ОСОБА_2 , а також і місце його роботи, не є відомими, тому відповідач був викликаний до суду для розгляду цивільної справи №712/6640/25, крім направлення судової повістки про виклик на адресу місця проживання, що вказана позивачем у вступній частині позовної заяви, також і шляхом розміщення оголошення про виклик відповідача на офіційному веб-сайті судової влади України у порядку, передбаченому ч.11 ст.128 ЦПК України.

Означеною нормою процесуального права передбачено, що відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

04 серпня 2025 року о 17 год 13 хв на офіційному сайті Придніпровського районного суду м. Черкаси, що розміщений на веб-сайті «Судова влади України», було опубліковано оголошення про виклик відповідача в цивільній справі №712/6640/25 ОСОБА_2 в судове засідання, що призначено о 09 год 00 хв 28 серпня 2025 року.

З огляду на те, що саме 28 серпня 2025 року на офіційному веб-сайті судової влади України опубліковано оголошення про виклик відповідача у цивільній справі №712/6640/25 ОСОБА_2 в судове засідання, що призначено о 09 год 00 хв 28 серпня 2025 року, тому, керуючись ч.11 ст.128 ЦПК України, такий учасник справи вважається належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи.

Частиною 1 ст.223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

У зв`язку з цим, суд дійшов висновку про наявність процесуальної можливості провести судове засідання у відсутність учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки справа розглядалась у відсутність всіх учасників справи, то фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, в межах заяви позивача про залишення позову без розгляду, вважає її такою, що підлягає до задоволення з огляду на таке.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Такий правовий висновок, щодо застосування положень п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, викладений у постанові Верховного Суду від 20.05.2024 у справі № 202/16597/23 (провадження № 61-2159св24), що застосовується судом з метою виконання положень ч.4 ст.263 ЦПК України.

Згідно з вимогами ч.1,3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до вимог п.5 ч.4 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Ураховуючи те, що позивач ОСОБА_1 подала заяву про залишення позовної заяви без розгляду до початку розгляду справи по суті, що є процесуальним правом цього учасника справи, зміст заяви не суперечить вимогам закону, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, тому суд дійшов висновку про задоволення заяви позивача про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Водночас, згідно ч.2 ст.257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.12, 13, 128, 223, 247, п.5 ч.1 ст.257, ч.2 ст.257, ст. 259, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

заяву позивача ОСОБА_1 про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу (вхідний №34264/25 від 28 серпня 2025 року) задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду на підставі пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Роз`яснити позивачу положення частини 2 статті 257 ЦПК України, відповідно до яких особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Копію ухвали направити позивачу та відповідачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею проте може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга може бути подана сторонами до Черкаського апеляційного суду протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня складення ухвали шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана суддею 28 серпня 2025 року.

Суддя: О. В. Петренко