У Х В А Л А

про залишення без руху

06 серпня 2025 року м. Суми

Зарічний районний суд м. Суми у складі судді Косар А. І., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Сумської міської ради про відшкодування шкоди,

у с т а н о в и в:

14.07.2025 через єдину інформаційно-тедекомунікаційну систему «Електронний суд» представник позивача Грицик Геннадій Олексійович в інтересах ОСОБА_1 подав до Ковпаківського районного суду м. Суми позов до Сумської міської ради про відшкодування шкоди,у якому просить стягнути з Виконавчого комітету Сумської міської ради на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 12 000 грн та моральну шкоду у розмірі 20 000 грн (по 10 000 грн за кожне незаконне притягнення).

15 липня 2025 року Ухвалою суд матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Сумської міської ради про відшкодування шкоди передав на розгляд за підсудністю до Зарічного районного суду м. Суми.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, встановлено, що вказана позовна заява не відповідає вимогам статті177 Цивільного процесуального кодексу України /далі ЦПК/.

При перевірці наявності підстав щодо залишення позовної заяви без руху суддею перевіряються відповідність форми, змісту та порядку подання заяви вимогам, встановленим статтями 175-177 ЦПК.

Перш за все варто зауважити, що ЦПК саме на позивача/заявника покладає обов`язок оформлення позовної заяви відповідно до вимог, які визначені його положеннями, а саме: статтями 175, 177 ЦПК.

Суддя, отримавши матеріали позовної заяви/заяви, перевіряє її відповідність указаним вимогам, і у разі встановлення недоліків позовної заяви, вказує про це в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, надаючи позивачеві строк на їхнє усунення.

Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання. Недоліки можуть стосуватися як позовної заяви (змісту та форми), так і порядку її подання. При цьому, оцінка позовної заяви та констатація недоліків у ній є суб`єктивною.

Водночас, беручи до уваги завдання суду забезпечити розгляд і вирішення справи в розумний строк, суд може не залишати позовну заяву без руху, якщо недоліки є неістотними, і можуть бути усунуті в процесі підготовки справи до судового розгляду.

У своїй практиці Верховний Суд неодноразово зауважував, що надмірний формалізм судів до позовної заяви не має допускатись, і лише з несуттєвих недоліків, тих які не впливають на вирішення спору, позовна заява не має залишатись без руху, а потім повертатись, адже цим чиняться перешкоди у доступі особи до правосуддя.

Між тим, у кожному випадку, суддя має оцінити, чи є виявлені ним недоліки суттєвими і чи за їхньої наявності може бути вирішена справа з дотриманням всебічного, повного і неупередженого її розгляду.

Повертаючись до обставин цієї справи, варто зауважити наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 177 ЦПК позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положеньстатті 43цього Кодексу.

Відповідно до ч.6,7 статті 43 ЦПК процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Позивач направив позовну заяву через підсистему «Електронний суд», однак, відсутні докази направлення позовної заяви з додатками з описом вкладення відповідачу.

Відповідно до статті 185 ЦПКсуддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких умов вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачу усунути вказані недоліки:

-надати суду докази направлення позовної заяви з додатками відповідачу.

Слід зазначити, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись стст. 43, 185, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України,-

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сумської міської ради про відшкодування шкоди - залишити без руху, надавши строк десять днів з дня вручення заявнику ухвали для виправлення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута останньому, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною позовною заявою до суду.

Копію ухвали суду надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Відповідно до частини другої статті 353 ЦПК заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А. І. Косар