Справа № 2/593/380/2025
У Х В А Л А

"18" серпня 2025 р. Суддя Бережанського районного суду Тернопільської області Данилів О.М., ознайомившись із позовною заявою, поданою адвокатом Прийдуном Володимиром Михайловичем в інтересах ОСОБА_1 до Саранчуківської сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, третьої особи, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

12 серпня 2025 року адвокат Прийдун Володимир Михайлович в інтересах ОСОБА_1 звернувся в Бережанський районний суд з позовом до Саранчуківської сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, третьої особи, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Статтею 4 Цивільно-процесуального кодексу України передбачено право звернення особи до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Позовна заява, яка подається до суду в письмовій формі, повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Як вбачається з поданих матеріалів, позивачем при подачі даного позову неналежно виконані вимоги ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а саме: до позовної заяви не долучено документів, які би свідчили про сплату стороною позивача судового збору у встановлених порядку і розмірі, чи документів, які є підставою для звільнення позивачки від його сплати.

Подана представником позивача позовна заява містить клопотання про відстрочення позивачці сплату судового збору, однак суд вважає, що вказане клопотання до задоволення не підлягає, виходячи із наступного.

Частиною першою статті 5 ЗУ Про судовий збір визначено вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, однак позивачка не відноситься до жодної категорії осіб, визначених у вказаному переліку.

Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України " Про судовий збір" та ст. 136 ЦПК України підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору, при цьому статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

За нормами законодавства єдиною підставою для вчинення судом дій щодо звільнення чи розстрочку сплату судового збору є майновий стан заявника. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Крім того, у пункті 29 Постанови Пленуму ВСУ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України " Про судовий збір" єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, на підтвердження майнового стану позивачки не надано довідку про розмір виплат, які отримувала позивачка протягом останнього року.

А так як до позовної заяви не долучено документів на підтвердження скрутного матеріального становища позивачки, тому, враховуючи зазначене, суд прийшов до висновку, що у задоволенні вказаного клопотання слід відмовити.

Роз`яснити стороні позивача, що подані позовні вимоги мають бути проплачені судовим збором, який у відповідності до ч.1 ст. 4 Закону справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову чи у фіксованому розмірі.

А так як відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому, враховуючи зазначені вимоги закону, позивачці необхідно сплатити суму судового збору у розмірі 1211.20 гривень та надати суду докази його сплати.

Згідно ч.ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин подана позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву, подану адвокатом Прийдуном Володимиром Михайловичем в інтересах ОСОБА_1 до Саранчуківької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, третьої особи, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, залишити без руху.

Надати стороні позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, роз`яснивши, що в іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бережанського

районного суду Тернопільської області Данилів О.М.