Справа № 211/3210/25
Провадження № 2/211/1766/25
РІШЕННЯ

іменем України

05 серпня 2025 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді - Ніколенко Д.М.,

за участю секретаря судового засідання - Данилової О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дружківської міської територіальної громади в особі Дружківської міської військової адміністрації Краматорського району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

адвокат Соколов Володимир Віталійович від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеним позовом до відповідача Дружківської територіальної громади в особі Дружківської міської військової адміністрації та просить суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті її батька ОСОБА_2 та після смерті її матері ОСОБА_3 . В обґрунтування позову представник зазначив, що ОСОБА_1 , в дівочості « ОСОБА_4 ». Батьки: батько - ОСОБА_2 , мати - ОСОБА_3 . 11 лютого 1989 року ОСОБА_5 уклав шлюб з ОСОБА_6 . Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу: ОСОБА_7 . Шлюб розірвано 10 грудня 1991 року. Прізвище дружини після розірвання шлюбу: ОСОБА_7 . 21 січня 1995 року ОСОБА_8 уклав шлюб з ОСОБА_9 . Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу: ОСОБА_10 . Шлюб розірвано 05 листопада 1996 року. Прізвище дружини після розірвання шлюбу: ОСОБА_11 . 19 грудня 2009 року ОСОБА_12 уклав шлюб з ОСОБА_13 . Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу: ОСОБА_14 . Свідоцтвом про право власності на житло, видане 02 серпня 1993 року Дружківським бюро приватизації житла, посвідчено, що квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , дійсно належить на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_2 та членам його сім`ї: ОСОБА_3 , ОСОБА_9 , ОСОБА_15 . Квартира приватизована згідно із Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Загальна площа квартири становить 44,7 кв.м., у тому числі жилою площею 25,6 кв.м., яка складається з двох кімнат. Характеристика квартири та її обладнання наведені у Технічному паспорті, який є складовою частиною цього «Свідоцтва». Свідоцтво про право власності видане Дружківським бюро приватизації житла 02 серпня 1993 року за №1045, та зареєстроване у Дружківському бюро технічної інвентаризації за №1125 в книзі 6. Рішенням виконкому Дружківської міської ради від 24 січня 1996 №69 «Об удочерении ОСОБА_22, 1989 г.р.», надано дозвіл ОСОБА_8 удочерити неповнолітню ОСОБА_15 з привласненням прізвища ОСОБА_10 , ім`я ОСОБА_16 , по батькові ОСОБА_17 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер. Свідоцтвом про право на спадщину за законом від 19 квітня 2007 року, посвідченого завідуючою Дружківської державної нотаріальної контори Алексеевою В.Є., на підставі ст. 1261 Цивільного кодексу України, спадкоємцем всього майна ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на одну другу частку є: дружина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спадкове майно, на яке видано свідоцтво, складається з: однієї четвертої частки квартири номер АДРЕСА_2 . На 1/2 частку Свідоцтво про право на спадщину за законом не посвідчувалось. Спадкова справа №158. Зареєстровано у реєстрі за № 1-639. Договором дарування частини квартири від 11 червня 2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Дружківського міського нотаріального округу Донецької області Гнатенко В.Л., ОСОБА_18 (дарувальник) безоплатно передала майно 1/4 частину квартири номер АДРЕСА_2 у власність ОСОБА_3 (обдарована). ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла. У зв`язку з дерусифікацією рішенням Дружківської міської військової адміністрації в 2023 році вулицю Ф. Енгельса перейменовано на ОСОБА_19 . Довідкою Дружківської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області №01/1751/25 від 24.03.2025 «Про надання відомостей» надано інформацію про те, що згідно даних реєстру територіальної громади ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 25.05.1983 по 27.01.2022 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з померлою, на момент її смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 , за вищевказаною адресою, місце проживання інших осіб не зареєстроване. Шестимісячний строк для подання позивачем до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , сплинув 09 березня 2007 року. Позивач не звернулася у строки, передбачені ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за законом з таких підстав. Після смерті батька ОСОБА_2 за необізнаністю. Після смерті матері ОСОБА_3 через те, що в період часу з 12 березня 2020 року до 30 червня 2023 року в Україні діяв режим карантину для запобігання поширенню на території України гострої респіратортої хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Крім того, у зв`язку із воєнною агресією російської федерації проти України, згідно із Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, який неодноразово продовжувався, запроваджено воєнний стан в України. Таким чином, існували об`єктивні, непереборні істотні труднощі, які перешкоджали позивачу вчасно, в установлений законодавством України строк, звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Відповідно до листа приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Міросєді В.М. від 14.03.2025 №158/01-16, позивачу було повідомлено, що він пропустив шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини і цей строк можливо продовжити лише в судовому порядку. Враховуючи зазначене позивач просить суд визнати причину пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини поважною та задовольнити заявлені вимоги.

Справа підсудна Довгинцівському районному суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 19 грудня 2024 року №3707/0/15-24.

Ухвалою суду від 02 квітня 2025 року позовна заява залишена без руху для усунення недоліків.

14 квітня 2025 року недоліки позову було усунуто та подано уточнена позовна заява.

Ухвалою суду від 17 квітня 2025 року вказану цивільну справу прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 25 червня 2025 року підготовче судове засідання закрите та справу призначено до судового розгляду.

У судове засідання сторони не з`явились.

Представник позивача Соколов В.В. звернувся до суду з заявою про розгляд справи без його участі та участі позивача, заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Відповідач Дружківська територіальна громада в особі Дружківської міської військової адміністрації про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином в порядку, встановленому статтею 128 ЦПК України, не повідомила причини неявки, відзиву не подала.

Враховуючи вимоги частин першої та третьої статті 223 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних у справі доказів, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази у їх сукупності, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих сторонами доказів, суд вважає позовні вимоги доведеними і обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню з таких підстав.

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як встановлено судом, батькові позивача ОСОБА_2 та членам його сім`ї: ОСОБА_3 (мати позивача), ОСОБА_20 , ОСОБА_15 (доньці позивача) на підставі Свідоцтва про право власності на житло, видане 02 серпня 1993 року Дружківським бюро приватизації житла, посвідчено, що квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , дійсно належить на праві приватної спільної часткової власності (а.с. 11 - копія свідоцтва про народження позивача, а.с. 12 - копія свідоцтва про укладення шлюбу позивача з ОСОБА_5 , а.с. 13 - копія свідоцтва про розірвання шлюбу позивачем з ОСОБА_5 , а.с. 14 - копія свідоцтва про укладення шлюбу позивач з ОСОБА_8 , а.с. 15 - копія архівної копії рішення виконкому про дозвіл на усиновлення ОСОБА_8 малолітньої ОСОБА_15 , а.с. 16 - копія свідоцтва про розірвання шлюбу позивача із ОСОБА_21 , а.с. 17 - копія свідоцтва про шлюб позивача з ОСОБА_12 , а.с. 18-20 - копія свідоцтва про право власності на житло з технічним паспортом).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 (а.с. 25 - копія свідоцтва про смерть).

Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді 1/4 частки вказаної вище квартири. За заявою дружини померлого ОСОБА_3 була відкрита спадкова справа за №158 від 2007 року. 19 квітня 2007 року ОСОБА_3 в порядку спадкування за законом отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 спадкового майна, отримавши у спадок 1/8 частку вказаної вище квартири (а.с. 30 - копія свідоцтва, а.с. 31 - копія витягу ). Інші 1/8 частки квартири спадкового майна залишились не прийнятими у спадок спадкоємцями першої черги.

11 червня 2012 року донька позивача ОСОБА_18 на підставі Договору дарування частини квартири подарувала матері позивача ОСОБА_3 свою 1/4 частку вказаної вище квартири (а.с. 32 - копія договору, а.с. 33, 34 - копії витягів).

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_3 (а.с. 28 - копія свідоцтва про смерть).

Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді 5/8 частки вказаної вище квартири.

На дату смерті ОСОБА_3 у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , з померлою ніхто не був зареєстрований (а.с. 29 - копія довідки).

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру після смерті ОСОБА_3 спадкова справ не відкривалась (а.с. 89).

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

У відповідності до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Позивач є спадкоємцем першої черги за законом, тому звернулася до приватного нотаріуса з заявою про проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Однак, 14 березня 2025 року приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Миросєдою В.М. було роз`яснено щодо неможливості проведення державної реєстрації, оскільки позивачем було пропущено строк для прийняття спадщини після смерті матері (а.с. 35 - копія роз`яснення).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року у справі №234/859/16-ц).

Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».

Позивач, як на підставу поважності пропуску строку подання заяви для прийняття спадщини до нотаріальної контори, зазначила, що через військові дії вона не змогла вчасно подати заяву до нотаріальної контори після смерті матері. Також суду пояснила, що через свою необізнаність нею не було прийнято спадщину після смерті батька, оскільки вона вважала, що мати прийняла спадщину після смерті батька в повному обсязі.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Згідно зі статтею 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

У зв`язку з викладеним, оскільки позивач пропустила встановлений законом строк подачі заяви з поважних причин, суд приходить до висновку про задоволення позову та вважає можливим встановити позивачу додатковий строк для надання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Його тривалість слід визначити в три місяці з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для надання такої заяви.

На підставі викладеного та керуючись статтями 1261, 1270, 1272 ч. 3 ЦК України, статтями 10, 12, 13, 76, 81, 89, 247, 263-265, 354-355 ЦПК України, суд -

ухвалив:

позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_3 ) додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 - три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Встановити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_3 ) додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 - три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 05 серпня 2025 р.

Суддя Д.М. Ніколенко