Справа № 644/ 3917 /24
У Х В А Л А

іменем України

про залишення позовної заяви без розгляду

05 серпня 2025 року м. Харків

Індустріальний районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Сітало А.К.,

за участю секретаря судового засідання Трач М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення місця проживання дитини разом з батьком,

У С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою в якій просить визначити місце проживання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з ним - ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 04.06.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалою суду постановлено проводити розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до заяви від 22.05.2025 року позивач просив проводити підготовчий розгляд справи без його часті та призначити справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 22.05.2025 справу призначено до судового розгляду по суті.

Після закриття підготовчого провадження позивач, повідомлений про дату та час розгляду справи на 20.06.2025 року під розписку.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду.

Відповідно до ч.1, п.п.1,2 ч.3 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Після закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, позивач будучи повідомленим про розгляд справи на 20.06.2025 року та 05.08.2025 року своєчасно та належним чином, шляхом надання розписки та направлення судової повістки на адресу місця проживання, яка вказана в позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 , в судові засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до п. 5 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Оскільки судова повістка про виклик до суду в судове засідання, яке призначене в приміщенні суду на 05.08.2025 року направлялась позивачу на зазначену в позові адресу, як місця його проживання суд вважає, що позивач належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. З поданих позивачем заяв вбачається, що йому відомо про стадію розгляду справи.

Крім того, інформація про час та дату судового розгляду справи розміщена на сайті Індустріального районного суду м. Харкова, що дозволяє позивачу та представнику позивача самостійно її переглянути.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав у своїх рішеннях, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.(Рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" №3236/03 від 03.04.2008 року).

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно ч. 4 ст. 44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Після призначення справи до судового розгляду по суті, від позивача до суду не надходили заяви про розгляд справи без його участі чи клопотання про відкладення розгляду справи. Будь-яких доказів на підтвердження поважності неявки в судові засідання, які були призначені на 20.06.2025 року та 05.08.2025 року позивачем не надано.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого заявника і у випадку повторної неявки,суд залишає заяву без розгляду.

Судом встановлено, що 20.06.2025 року засобами електронного зв`язку на електронну пошту суду надійшла заява від адвоката Мельника Р.В. про перенесення судового засідання по вказаній цивільній справі, яке було призначено на 20.06.2025 року, у зв`язку з тим, що він, як представник позивача, не має можливості з`явитися до суду у зв`язку з відрядженням. Також 04.08.2025 року до суду засобами електронного зв`язку надійшло клопотання від адвоката Мельника Р.В. про відкладення розгляду справи призначеної на 05.08.2025 року у зв`язку з сімейними обставинами.

Дослідивши вказані клопотання, які подані адвокатом Мельником Р.В., суд вважає, що вказані клопотання не заслуговують на увагу з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 175 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

На підставі викладеного, представником який має статут адвоката, мають бути надані документи, передбачені ст. 62 ЦПК України.

Положенням про ордер на надання правничої (правової) допомоги передбачено, що відповідно до п. 12 Ордер містить наступні реквізити, зокрема щодо назви органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо);

Суд звертає увагу на те, що в позовній заяві містяться лише відомості про адвоката Мельника Р.В., однак до позову не додано належних повноважень, зокрема ордер на надання правничої (правової) допомоги позивачу ОСОБА_1 . Позовна заява та інші заяві, які подані до суду підписані безпосередньо позивачем.

Будь-яких відомостей про можливість надання правової допомоги позивачу ОСОБА_1 в Індустріальному районному суді м. Харкова в якому розглядається вказана позовна заява, адвокатом Мельником Р.В. суду не надано.

Суд також звертає увагу на те, що вказані вище клопотання адвокатом Мельником Р.В., направлені на електронну пошту суду, а не через підсистему «Електронний суд» та не підписані електронним цифровим підписом.

Відповідно до пункту 10 Положення про ЄСІТС адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Отже, адвокат який діє в інтересах особи, має можливість подати клопотання: у письмовій формі або в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд» з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) в підсистемі «Електронний суд».

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Процесуальні наслідки, у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадку, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Таким чином, суд приходить до висновку, що надіславши клопотання електронною поштою, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд» та без використання електронного цифрового підпису, адвокат використав спосіб звернення до суду в непередбачений процесуальним законодавством, у зв`язку з чим, суд вважає, що вказані клопотання не підлягають розгляду по суті.

Статтею 14 ЦПК України визначено порядок функціонування Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей.

Відповідно до ч. 7 ст. 62 ЦПК України у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частина 8 вказаної статті передбачає, що у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Позиція щодо необхідності звернення адвокатів до суду з клопотаннями з використанням сервісу «Електронний суд» узгоджується з висновками Верховного Суду , в яких зазначено, що заяви/клопотання подані до суду електронною поштою, у тому числі з використанням електронного цифрового підпису, а не через підсистему «Електронний суд» підлягають залишенню без розгляду, оскільки такий спосіб звернення не передбачений процесуальним законодавством.

На підставі викладеного вище, суд приходить до висновку про залишення заяви без розгляду, оскільки судовий розгляд справи по суті не розпочинався, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, не повідомив про поважність своєї неявки до суду та не надав заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 14, 43, 44, 58, 62, 64, 131, 257, 260-261, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення місця проживання дитини разом з батьком - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Копію ухвали направити сторонам по справі для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення повного тексту ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст ухвали складено 06.08.2025.

Суддя: А. К. Сітало