РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2025 року м. Одеса

Хаджибейський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді - Леонова О.С.,

при секретарі судового засідання Должненко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до НАЦІОНАЛЬНОЇ АКАДЕМІЇ АГРАРНИХ НАУК УКРАЇНИ (НААН) Україна, Селекційно-генетичного інституту Національний центр насіннєзнавства та сортовивчення, за участю третіх осіб: Товариство з обмеженою відповідальністю «Олімп. Комсервіс. Плюс», Товариство з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «Професіонал» про зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до Національної академії аграрних наук України (НААН) та Селекційно-генетичного інституту Національного центру насіннєзнавства та сортовивчення, за участю третіх осіб: Товариство з обмеженою відповідальністю «Олімп. Комсервіс. Плюс», Товариство з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «Професіонал» про зобов`язання вчинити певні дії.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що він є власником квартири АДРЕСА_1 . Оскільки житлові приміщення в будинку є приватизованими, власники квартир є співвласниками допоміжних приміщень та іншого спільного майна.

Позивач вказав, що згідно з Постановою Кабінету Міністрів України № 301 від 20.04.2016 р. «Про затвердження Порядку списання з балансу багатоквартирних будинків», державні підприємства, на балансі яких обліковуються багатоквартирні будинки, зобов`язані їх списати. За твердженням позивача, він звертався до відповідачів із вимогою здійснити списання зазначеного будинку з балансу, однак відповідачі, в порушення норм законодавства, цих дій не вчинили. Така бездіяльність, на думку позивача, призводить до погіршення стану будинку та порушує його права як співвласника.

На підставі викладеного, позивач просив суд: зобов`язати Національну академію аграрних наук України (НААН) та Селекційно-генетичний інститут Національний центр насіннєзнавства та сортовивчення здійснити списання багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 , згідно з вимогами Постанови КМУ від 20 квітня 2016 р. № 301. Покласти судові витрати на відповідачів.

17.04.2025 року до суду засобами підсистеми «Електронний суд» надійшов відзив на позовну заяву від Селекційно-генетичний інститут Національний центр насіннєзнавства та сортовивчення (СГІ-НЦНС) в якому відповідач заперечує проти позовних вимог ОСОБА_1 та наводить такі ключові аргументи.

СГІ-НЦНС стверджує, що він є державною, бюджетною, неприбутковою науковою установою, а не державним підприємством, міністерством чи органом місцевого самоврядування. Тому, на думку відповідача, Порядок списання з балансу багатоквартирних будинків, затверджений постановою КМУ № 301 від 20.04.2016 р., не може бути застосований до нього.

Відповідач зазначає, що у спірному будинку, окрім приватизованих квартир, є також нежитлові та службові приміщення, які є об`єктами державної власності. Це, на його думку, перешкоджає повному списанню будинку з балансу.

Також, СГІ-НЦНС стверджує, що позивач не навів доказів порушення своїх прав та не обґрунтував, що перебування будинку на балансі призводить до його погіршення чи унеможливлює належне утримання. Відповідач вважає, що такі доводи є необґрунтованими.

Крім того, відповідач вказує на невірне визначення позивачем кола учасників справи. Зокрема, наголошує, що третя особа, ТОВ «Олімп.Комсервіс.Плюс», є неналежною стороною, оскільки договір на обслуговування з нею було розірвано судом. Відповідач просить замінити її на нову керуючу компанію ТОВ «КК «Професіонал». СГІ-НЦНС посилається на ухвалу суду, яка зобов`язувала позивача визначитися з процесуальним статусом усіх співвласників будинку.

22.04.2025 року до суду засобами підсистеми «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив, в якому представником позивача адвокатом Тащі М.М. наведено такі основні аргументи позивача, спрямовані на спростування доводів Селекційно-генетичного інституту Національного центру насіннєзнавства та сортовивчення. Позивач стверджує, що постанова Кабінету Міністрів України № 301 від 20.04.2016 р. поширюється на державні установи, якою є СГІ-НЦНС. Позивач наголошує, що норма цієї постанови є імперативною та встановлює обов`язок балансоутримувача списати будинок, а не надає йому право відмовитись від цього.

Позивач зазначає, що після приватизації квартир весь багатоквартирний будинок, як цілісний майновий комплекс, включаючи мережі водопостачання та електропостачання, є спільною сумісною власністю власників приміщень. Це, на думку позивача, унеможливлює використання об`єкта нерухомості на праві оперативного управління чи провадження некомерційної діяльності без згоди співвласників.

Крім того, позивач заперечує доводи відповідача про наявність у будинку службових приміщень, що належать інституту, та про заперечення інших мешканців проти списання. Він заявляє, що ці твердження не підтверджені жодними доказами.

Позивач повторно наголошує, що утримання будинку на балансі відповідача є протиправним та порушує права співвласників, оскільки згідно із Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» роль балансоутримувача та управителя належить самим співвласникам.

28.04.2025 року до суду засобами підсистеми «Електронний суд» надійшов відзив на позовну заяву від Національної академії аграрних наук України,в якому відповідач заперечує проти позовних вимог ОСОБА_1 та наводить такі ключові аргументи.

НААН стверджує, що вона не має правових підстав та повноважень для того, щоб зобов`язати Селекційно-генетичний інститут Національний центр насіннєзнавства та сортовивчення (СГІ-НЦНС) списати житловий будинок зі свого балансу. Позивач не вказав, яким чином і на підставі якого законодавства НААН повинна здійснювати такий примус.

Відповідач зазначає, що СГІ-НЦНС є окремою юридичною особою з власним статутом. Інститут має право самостійно приймати рішення щодо свого балансу, попри те, що перебуває у віданні НААН як органу управління державним майном. НААН не втручається в його господарську діяльність.

НААН заперечує твердження позивача про порушення його прав та про погіршення стану будинку внаслідок обліку на балансі інституту. Відповідач наголошує, що позивачем не надано жодних доказів на підтвердження цих обставин.

Крім того, НААН підтримує позицію СГІ-НЦНС, заявляючи, що Постанова Кабінету Міністрів України № 301 від 20.04.2016 р. не містить імперативного обов`язку для балансоутримувача ініціювати списання житлового будинку.

01.05.2025 року до суду засобами підсистеми «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив, в якому представником позивача адвокатом Тащі М.М. наведено аргументи позивача, спрямовані на спростування доводів НААН викладених у відзиві. Позивач заперечує твердження НААН про відсутність повноважень зобов`язати Інститут здійснити списання. Він зазначає, що оскільки СГІ-НЦНС перебуває у віданні НААН та здійснює оперативне управління майном, то Інститут не може провести списання будинку без погодження з НААН. Таким чином, позивач вважає, що НААН має прямий вплив і може своїм розпорядженням зобов`язати Інститут виконати вимоги законодавства.

Позивач звинувачує НААН у навмисній бездіяльності, підкреслюючи, що Академія навіть не надала відповіді на його звернення щодо списання будинку. Це, на думку позивача, є підтвердженням протиправного ігнорування вимог закону.

Крім того, позивач наполягає, що Постанова КМУ № 301 має імперативний характер і не може тлумачитися як право балансоутримувача відмовитися від виконання свого обов`язку списання будинку.

Позивач посилається на норми Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», стверджуючи, що НААН та СГІ-НЦНС порушують його права, оскільки цей закон не передбачає їхньої ролі як управителів чи балансоутримувачів будинку, який уже є спільною власністю мешканців.

17.03.2025 року ухвалою суду позов було залишено без руху.

27.03.2025 року представник позивача Тащі М.М. засобами підсистеми «Електронний суд» надав заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 28.03.2025 року відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою суду від 15.05.2025 року до участі у справі залучено ТОВ «Керуюча компанія «Професіонал» (код 45314333, м. Одеса, вул. Овідіопольська дорога, 3, буд. 72, оф. 1А) в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору по справі.

18.06.2025 року до суду засобами підсистеми «Електронний суд» надійшло клопотання позивача про долучення доказів, а саме договору управління.

29.07.2025 року до суду засобами підсистеми «Електронний суд» надійшло клопотання представника СГІ-НЦНС про зупинення провадження по справі, оскільки в Хаджибейському районному суді м. Одеси розглядається справа щодо визнання недійсним договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком.

Ухвалою суду від 08.08.2025 року зафіксованою протоколом судового засідання № 4952463 у судовому засіданні було відмовлено у задавлені клопотання позивача про долучення доказів, а саме договору управління та у задавлені клопотання представника СГІ-НЦНС про зупинення провадження по справі, оскільки даний договір не стосується предмету розгляду цієї справи.

Позивач до суду не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник позивача Тащі М.М. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник третьої особи ТОВ «КК «Професіонал» Мацієвський О.М. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник третьої особи ТОВ «Олімп.Комсервіс.Плюс» Циганенко В.О. заперечував проти задоволення позову.

Інші учасники процесу в судові засідання не з`явилися про час і місце слухання справи повідомлялися належним чином.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних і юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Відповідно до ч. 3 ст. 10, ч.1 ст.60 ЦПК України кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Власник майна, виходячи з положень ст.392 ЦК України має право звернутись до суду за захистом своїх прав, однак у разі їх порушень або невизнання.

Суд вважає, що правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Цивільним Кодексом України, Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», Законом України «Про житлово-комунальні послуги» та Порядком списання з балансу багатоквартирних будинків, затверджених постановою Кабінету міністрів України від 20 квітня 2016 року №301, тому при винесенні рішення суд застосовує норми матеріального права, якими регулюються правовідносини, які виникли між сторонами.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , за договором купівлі продажу від 08.06.2005 року посвідченим приватним нотаріусом ОМНО Левенець Т.П. р№. 1353(а.с. 12).

Сторона позивача в судовому засіданні визнала, що частково житлові приміщення у багатоквартирному будинку за цією адресою АДРЕСА_2 є приватизованими, внаслідок чого, відповідно до норм Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», власники квартир стали співвласниками допоміжних приміщень, технічного обладнання та інших елементів спільного майна будинку. Це підтверджується даними з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Судом також встановлено, що згідно відомостей про нерухоме державне майно станом на 01.07.2024 року (форма № 2б(д) спірний багатоквартирний будинокза адресою АДРЕСА_2 обліковується на балансі Селекційно-генетичного інституту Національного центру насіннєзнавства та сортовивчення, що перебуває у віданні Національної академії аграрних наук України (а.с. 51-53).

Згідно листа КП «Міське агентство з приватизації житла» від 04.09.2024 року № 400/01-09 за адресою АДРЕСА_2 приватизовано 97 квартир (а.с. 75).

Тобто, більша частина жилих приміщень вказаного будинку, який знаходився на балансі відповідача у державній власності, були передані з державної власності у приватну, в тому числі і частина допоміжних приміщень, системи і технічне обладнання, а також побутові та господарські споруди, і даний об`єкт - будинок - втратив правовий режим державної власності.

До того ж частина земельної ділянки з цільовим призначення для обслуговування будинку і споруд також була передана з державної власності в приватну власність власників квартир, і тому так само припинила бути об`єктом державної власності.

Отже, матеріалами справи встановлено, що будинок за адресою АДРЕСА_2 належить на праві спільної часткової власності жильцям вказаного будинку.

З матеріалів справи вбачається, що 21.10.2024 року позивач, як співвласник будинку АДРЕСА_2 звернувся до НААН України з проханням прийняти рішення щодо списання з балансу СГІ-НЦНС багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , що підтверджується повідомленням про відстеження поштової кореспонденції від 10.03.2025 року року, але в порушення діючого законодавства, відповіді на вказане повідомлення відповідач не надав (а.с. 13-15).

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 суду повідомив, що ОСОБА_1 21.10.2024 року, як співвласник будинку АДРЕСА_2 звернувся саме до НААН України з проханням прийняти рішення щодо списання з балансу СГІ-НЦНС багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , окремого звернення до СГІ-НЦНС як юридичної особи не надсилав.

Встановлено, що станом на момент звернення позивачки до відповідача із вказаною вимогою, набрав чинності Закон України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14 травня 2015 року № 417-VIII (1 липня 2015 року).

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 р. N 301 був затверджений Порядок списання з балансу багатоквартирних будинків, який визначає механізм списання з балансу міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, державними підприємствами та органами місцевого самоврядування багатоквартирних будинків, у яких розташовані приміщення приватної та інших форм власності.

Відповідно до п. 3 Порядку 3. Списання багатоквартирних будинків, у яких розташовані квартири та нежитлові приміщення приватної та інших форм власності, з балансу міністерств, інших центральних органів виконавчої влади (зокрема із спеціальним статусом), органів місцевого самоврядування, державних та комунальних підприємств, установ, організацій, а також господарських товариств, інших господарських організацій та підприємств, створених внаслідок приватизації або корпоратизації державних або комунальних підприємств щодо багатоквартирних будинків, які не увійшли до статутного капіталу таких господарських товариств та перебувають у них на балансі (обліку) як об`єкти державної або комунальної власності (далі - балансоутримувач), здійснюється на підставі прийнятого ними рішення про списання багатоквартирного будинку.

У разі коли балансоутримувачем є державне підприємство, установа, організація, що належить до сфери управління міністерства або іншого центрального органу виконавчої влади (зокрема із спеціальним статусом), комунальне підприємство, установа, організація, що належить до сфери управління органу місцевого самоврядування, або господарське товариство, інша господарська організація чи підприємство, створене внаслідок приватизації або корпоратизації державних або комунальних підприємств щодо багатоквартирних будинків, які не увійшли до статутного капіталу таких господарських товариств та перебувають у них на балансі (обліку) як об`єкти державної або комунальної власності, рішення про списання багатоквартирного будинку погоджується з відповідним суб`єктом управління, до сфери управління якого належав такий будинок, органом місцевого самоврядування.

Балансоутримувач багатоквартирного будинку визначає у відповідному багатоквартирному будинку належність приміщень до приватної та інших форм власності.

Списання багатоквартирного будинку з балансу може бути ініційоване також особою (особами), якій (яким) на праві приватної власності належить (належать) приміщення у такому будинку, та/або об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку (асоціацією об`єднань співвласників багатоквартирного будинку), утвореним у такому будинку, шляхом надсилання балансоутримувачу повідомлення у паперовій або електронній формі та копій документів, що відповідно до законодавства підтверджують належність особі (особам) відповідного (відповідних) приміщення (приміщень) на праві приватної власності, та/або документів, що відповідно до законодавства підтверджують утворення у будинку об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку) відповідно.

У такому випадку балансоутримувач протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідного повідомлення та документів розпочинає процедуру списання такого будинку з балансу згідно з пунктом 4 цього Порядку.

Списання багатоквартирного будинку з балансу здійснюється його балансоутримувачем на підставі прийнятого ним розпорядчого документа (далі - розпорядчий документ).

Відповідно до п.4 Порядка Для списання багатоквартирного будинку з балансу утворюється відповідна комісія у складі не менше п`яти осіб (далі - комісія). Склад комісії затверджується балансоутримувачем. Комісію очолює представник балансоутримувача.

До складу комісії включаються представники балансоутримувача, виконавця послуг з управління будинком або виконавця послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій такого будинку.

Інформацію про кандидатури для включення до складу комісії виконавець послуг з управління будинком або виконавець послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій такого будинку подають протягом п`яти робочих днів з дня надходження відповідного запиту балансоутримувача.

У разі неподання балансоутримувачу інформації про кандидатури для включення до складу комісії склад комісії визначається ним самостійно з числа представників балансоутримувача.

У роботі комісії бере участь уповноважена особа (особи) від співвласників багатоквартирного будинку та/або об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку) за її (їх) згодою. Уповноважена (уповноважені) особа (особи) від співвласників будинку та/або об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку) може (можуть) бути залучена (залучені) до складу комісії протягом усього часу роботи комісії, але не пізніше ніж протягом дня підписання акта про списання багатоквартирного будинку з балансу.

Згідно 6 Порядка за результатами роботи комісії складається акт про списання багатоквартирного будинку з балансу за формою, який підписується всіма членами комісії та затверджується балансоутримувачем. Після затвердження балансоутримувачем акта про списання багатоквартирного будинку з балансу процедура списання відповідного будинку вважається закінченою.

У разі коли державне підприємство, яке є балансоутримувачем, належить до сфери управління міністерства або іншого центрального органу виконавчої влади, процедура списання багатоквартирного будинку з балансу вважається закінченою з моменту погодження таким міністерством або іншим центральним органом виконавчої влади затвердженого державним підприємством акта про списання багатоквартирного будинку з балансу.

Процедура списання багатоквартирного будинку з балансу повинна бути завершена у строк не більше двох місяців з дня прийняття розпорядчого документа.

Копія акта про списання багатоквартирного будинку з балансу надається балансоутримувачем співвласнику (співвласникам) багатоквартирного будинку за його (їх) зверненням.

У разі коли у списаному з балансу багатоквартирному будинку окремі квартири та/або нежитлові приміщення не перебувають у приватній власності та право державної чи комунальної власності на них не зареєстроване, такі квартири та/або нежитлові приміщення приймаються на баланс балансоутримувача, а право власності на них реєструється в установленому законом порядку.

Отже, вказаним Порядком не передбачена відмова балансоутримувача у списанні багатоквартирного будинку з балансу.

Згідно Статуту СГІ-НЦНС - Селекційно-генетичний інститут - Національний центр насіннєзнавства та сортовивчення є державною, бюджетною, неприбутковою, науковою установою, яка перебуває у віданні Національної академії аграрних наук України, як органу управління державним майном (а.с. 60-63).

Згідно п.4 Статуту інститут перебуває у віданні Національної академії аграрних наук України, як органу управління державним майном.

СГІ-НЦНС є юридичною особою, який має відокремлене майно, самостійний баланс, реєстраційні рахунки у відділеннях Державної казначейської служби України, що підтверджується статутом.

Пунктом 4.5 Статуту передбачено, що списання державного майна з балансу може здійснюватися Інститутом з дозволу Президії Академії в порядку, встановленому законодавством.

Встановлено, що ухвалою Господарського суду Одеської області від 19 серпня 2014 року була ліквідована та припинена юридична особа Житлово-комунальна контора Селекційно-генетичного інституту та виключена з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України. Повернуто об`єкти житлового фонду, щодо яких Житлово-комунальна контора Селекційно-генетичного інституту є балансоутримувачем їх власнику Селекційно-генетичному інституту - Національний центр насіннєзнавства та сортовивчення (а.с.4950).

З змісту ухвали Господарського суду Одеської області від 19 серпня 2014 року вбачається, що ліквідатор Житлово-комунальної контори Селекційно-генетичного інституту підписала та передала на підпис директору Селекційно-генетичного інституту - Національний центр насіннєзнавства та сортовивчення, акт прийому-передачі майна, щодо якого Житлово-комунальна контора Селекційно-генетичного інституту є балансоутримувачем від 16 червня 2014 року.

Судом встановлено, що у червні 2023 року Селекційно-генетичний інститут - Національний центр насіннєзнавства та сортовивчення, м. Одеса звернувся до Господарського суду Одеської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп.Комсервіс.Плюс", м. Одеса, в якому просив суд розірвати договір на виконання послуг з обслуговування житлових будинків, споруд та прибудинкових територій від 01.02.2015 року, б/н, укладений між Селекційно-генетичним інститутом - Національним центром насіннєзнавства та сортовивчення як замовником та Товариством з обмеженою відповідальністю Олімп.Комсервіс.Плюс як виконавцем; виселити Товариство з обмеженою відповідальністю «Олімп.Комсервіс.Плюс» із займаних нежитлових приміщень першого поверху у житловому будинку АДРЕСА_3 : нежитлове приміщення № 1А загальною площею 26,1 кв.м.; нежитлове приміщення № 6А загальною площею 51,5 кв.м.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 23.11.2023 року у справі №916/2738/23 позовні вимоги Селекційно-генетичного інституту - Національний центр насіннєзнавства та сортовивчення задоволено частково; розірвано договір на виконання послуг з обслуговування житлових будинків, споруд та прибудинкових територій від 01.02.2015 року, б/н, укладений між Селекційно-генетичним інститутом - Національним центром насіннєзнавства та сортовивчення як замовником та Товариством з обмеженою відповідальністю Олімп.Комсервіс.Плюс як виконавцем; у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено (а.с. 54-58).

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 27.02.2024 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп.Комсервіс.Плюс", м. Одеса на рішення Господарського суду Одеської області від 23.11.2023 року у справі №916/2738/23 залишити без задоволення, рішення Господарського суду Одеської області від 23.11.2023 року у справі №916/2738/23 в оскаржуваній частині залишено без змін (а.с. 59).

Відповідно до акту приймання-передачі об`єктів житлового комплексу СГІ-НЦНС від 26.12.2014 року, останній прийняв об`єкт житлового комплексу СГІ-НЦНС, утому числі і житловий будинок АДРЕСА_2 (а.с. 67-68).

Судом встановлено, що згідно договору № 03-10Д від 29.03.2024 року СГІ-НЦНС передало ТОВ «Керуюча компанія Професіонал» виконання послуг з обслуговування житлових будинків, споруд та прибудинкової території.

Отже, ТОВ «Керуюча компанія Професіонал» створене з метою надання відповідних комунальних послуг користувачам приміщень (в тому числі жилих приміщень), а також по утриманню прибудинкових територій.

Сторона позивача у судовому засіданні суду пояснила, що частина мешканців спірного будинку уклала договори про надання послуг з утримання будинків та прибудинкових територій з ТОВ «Олімп.Комсервіс.Плюс».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом; власник приміщення, будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - фізична або юридична особа, якій належить право володіння, користування та розпоряджання приміщенням, будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд, зареєстроване у встановленому законом порядку.

Згідно ст.1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» багатоквартирний будинок - житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна; допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення);нежитлове приміщення - ізольоване приміщення в багатоквартирному будинку, що не належить до житлового фонду і є самостійним обєктом нерухомого майна; співвласник багатоквартирного будинку (далі - співвласник) - власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку.

Статтею 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачено, що співвласники багатоквартирного будинку мають право: 1) вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників; 2) брати участь в управлінні багатоквартирним будинком особисто або через представника; 3) одержувати інформацію про технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку, умови його утримання та експлуатації, витрати на утримання спільного майна багатоквартирного будинку та надходження, отримані від його використання; 4) безоплатно одержувати інформацію про суб`єктів права власності на всі квартири та нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку і площу таких квартир та приміщень у порядку і межах, визначених законом; 5) знайомитися з протоколами зборів співвласників (крім конфіденційної інформації про фізичних осіб), власними листками опитування, зведеною інформацією про результати голосування кожного із співвласників (крім конфіденційної інформації про фізичних осіб), а також за власний рахунок робити з них виписки і копії та отримувати їх копії в електронній формі; 6) на відшкодування винною особою збитків, завданих спільному майну багатоквартирного будинку, у розмірі, що відповідає частці кожного співвласника; 7) інші права, визначені законом. Реалізація співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників.

Згідно ст.ст. 9, 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. Співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів та прийняття відповідних рішень здійснюються згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

Управління багатоквартирним будинком управителем відповідно до ст.11 Закону здійснюється на підставі договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком. Умови договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком повинні відповідати умовам типового договору, затвердженого Кабінетом Міністрів України. Якщо зборами співвласників прийнято рішення про укладення договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, такий договір (зміни до нього) підписується співвласником (співвласниками), уповноваженим (уповноваженими) на це рішенням зборів співвласників. Такий договір підписується на умовах, затверджених зборами співвласників, та є обов`язковим для виконання всіма співвласниками.

Управитель протягом одного місяця з дня підписання з ним договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком (змін до нього) зобов`язаний надати під власноручний підпис або надіслати рекомендованим листом кожному співвласнику примірник такого договору (змін до нього), завірений підписом управителя. За складеною у довільній формі письмовою заявою (у тому числі у формі електронного документа) співвласника примірник договору в електронній формі надсилається йому на адресу електронної пошти чи з використанням інших технічних засобів електронних комунікацій за контактними даними, зазначеними у заяві. У такому разі надання такому співвласнику або надсилання йому рекомендованим листом примірника договору не вимагається.

Таким чином, суд вважає, що позивач, як співвласник спірного будинку мав право на звернення із заявою про зняття з балансу житлового будинку АДРЕСА_2 .

Разом з тим, суд звертає увагу, що відповідно до вимог ст.4 ЦПК України суд не втручається та не може втручатися у діяльність СГІ-НЦНС, оскільки процедура списання багатоквартирного будинку з балансу, передбачена Порядком списання з балансу багатоквартирних будинків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 р. N 301, відповідно до якого, балансоутримувач повинен особисто виконати ряд дій щодо списання будинку з балансу.

Оскільки, СГІ-НЦНС не робило своїх офіційних висновків з приводу повідомлення позивача про списання з балансу спірного будинку, а суд не може втручатися у діяльність установи і виконувати її функції, то враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги щодо зобов`язання Селекційно-генетичного інституту - Національний центр насіннєзнавства та сортовивчення списати з балансу багатоквартирний будинок м. Одеса, Овідіопольська дорога, 3/72 задоволенню не підлягають, оскільки обраний позивачкою при зверненні до суду спосіб захисту права власності не передбачений нормами цивільного законодавства.

На підставі Постанови Кабінету Міністрів України № 301 від 20.04.2016 р., яка визначає механізм списання багатоквартирних будинків з балансу державних установ, позивач звертався до НААН з вимогою провести відповідну процедуру. Проте, як встановлено судом, позивач не звертався до СГІ-НЦНС що до вчинення дій, необхідних для списання будинку з балансу.

Порядок списання з балансу багатоквартирних будинків, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 року № 301, чітко визначає механізм ініціювання цієї процедури. Зокрема, пункт 3 Порядку передбачає, що списання може бути ініційоване особою, якій належить приміщення у будинку, шляхом надсилання повідомлення балансоутримувачу.

Матеріалами справи встановлено, що позивач звернувся з вимогою щодо списання будинку лише до НААН. Водночас, згідно з відомостями, наданими самим позивачем, фактичним балансоутримувачем спірного багатоквартирного будинку є Селекційно-генетичний інститут Національний центр насіннєзнавства та сортовивчення (СГІ-НЦНС). Позивач, як встановлено в судовому засіданні, не надсилав окремого звернення до СГІ-НЦНС як юридичної особи, яка безпосередньо обліковує майно на своєму балансі. Таким чином, позивач не дотримався обов`язкової досудової процедури, що робить його звернення до суду передчасним.

Водночас, судом прийнято до уваги відзиви відповідачів, у яких вони заперечували позовні вимоги, посилаючись, зокрема, на те, що відповідач НААН не має повноважень зобов`язувати СГІ-НЦНС списати будинок, оскільки останній є самостійною юридичною особою.

Незважаючи на це, суд встановив, що з моменту приватизації більшої частини житлових приміщень, будинок перестав бути об`єктом державної власності, що спростовує доводи відповідачів щодо його правового статусу.

Однак, судом встановлено, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту своїх прав. Замість того, щоб просити суд зобов`язати СГІ-НЦНС розглянути його звернення та розпочати процедуру списання згідно з законом, позивач вимагає безпосередньо списати майно з балансу. Оскільки суд не може втручатися в оперативну діяльність установи та виконувати її функції, заявлені позовні вимоги не можуть бути задоволені, що і стало підставою для відмови у позові.

Суд вважає, що позивач повинен був звернення до СГІ-НЦНС як юридичної особи, яка безпосередньо обліковує майно на своєму балансі відповідно до Порядку списання з балансу багатоквартирних будинків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 р. N 301, Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» та у разі не дотримання Порядку звернутися до суду з позовом про зобов`язання відповідачарозглянути його повідомлення про зняття з балансу спірного будинку.

Оскільки такі вимоги позивачем не заявлялися, то суд не має повноважень виходити за межі заявлених позовних вимог.

Крім того, позивач стверджує, що утримання будинку на балансі СГІ-НЦНС призводить до його погіршення та порушує права співвласників. Однак, згідно зі статтями 12 та 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається. Позивачем не було надано жодних належних та допустимих доказів, які б прямо вказували на те, що саме перебування будинку на балансі інституту призводить до його руйнування чи перешкоджає належному утриманню. Посилання на можливе погіршення стану будинку є лише припущенням позивача і не підтверджується, наприклад, експертними висновками, актами огляду чи іншою документацією, яка б фіксувала бездіяльність балансоутримувача, що спричинила шкоду. Відтак, суд не може стверджувати про порушення прав позивача саме внаслідок бездіяльності відповідачів.

За таких обставин, суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Оскільки судом було відмовлено у задоволенні позовних вимог, то судовий збір в розмірі 1937,92 грн., сплачений позивачем при зверненні до суду, стягненню з відповідача не підлягає.

Керуючись ст.ст. 4, 15, 16 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 60, 61,88, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволені позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до НАЦІОНАЛЬНОЇ АКАДЕМІЇ АГРАРНИХ НАУК УКРАЇНИ (НААН) Україна (01010, місто Київ, вул. Омеляновича-Павленка Михайла, будинок 9, ), Селекційно-генетичного інституту Національний центр насіннєзнавства та сортовивчення (65036, м. Одеса, Овідіопольська дорога, 3, ), за участю третіх осіб: Товариство з обмеженою відповідальністю «Олімп. Комсервіс. Плюс» (65049, м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, 49/1, ), Товариство з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «Професіонал» (код 45314333, м. Одеса, вул. Овідіопольська дорога, 3, буд. 72, оф. 1А, ) про зобов`язання вчинити певні дії- відмовити у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду підписано та складено 18.08.2025 року.

Суддя: О. С. Леонов

18.08.25