Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/6454/25
Номер провадження 2/711/2955/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

22 серпня 2025 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді Петренка О.В.,

за участю секретаря судових засідань Овезової Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

15 липня 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Придніпровського районного суду м.Черкаси з вказаною позовною заявою, в якій просить суд розірвати шлюб, укладений з відповідачем ОСОБА_2 .

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 липня 2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу; визнано справу малозначною, а її розгляд вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; призначено розгляд справи по суті о 09 год 40 хв 22 серпня 2025 року в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, причин не прибуття в судове засідання суду не повідомила, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, а саме: шляхом направлення судової повістки про виклик до суду на номер мобільного телефону: НОМЕР_1 , на виконання заяви позивача про отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення від 15.07.2025, що отримана цим учасником справи 11.08.2025 о 10 год 12 хв 21 сек і підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber», що знаходиться в матеріалах справи.

Частиною 13 ст.128 ЦПК України передбачено, що за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має електронного кабінету, та технічної можливості повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивач ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи.

Водночас 20 серпня 2025 року позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просила залишити без розгляду позовну заяву та повернути судовий збір (вхідний №33277/25 від 20.08.2025).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання 22 серпня 2025 року о 09 год 30 хв не з`явився, про причини неявки не повідомив, хоча про місце, день і час розгляду справи був повідомлений належним чином, заяв чи клопотань про проведення судового засідання без його участі до суду не подав, відзиву до суду не направив.

З матеріалів цивільної справи судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання з огляду на таке.

У вступній частині позовної заяви позивачем вказано адресою проживання відповідача: АДРЕСА_1 .

Проте згідно довідки Департаменту «Центр надання адміністративних послуг» Черкаської міської ради №14636/21333-01-10 від 17.07.2025, що 21.07.2025 надійшла до суду і зареєстрована за вхідним №29191/25, відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , починаючи 06.08.2015 і дотепер.

У зв`язку з цим, суд 11.08.2025 здійснив направлення копії ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного позовного провадження, а також копії позовної з додатками та судової повістки про виклик у судове засідання на адресу реєстрації місця проживання відповідача, а саме: АДРЕСА_2 .

Однак 19 серпня 2025 року (дата штемпеля: 17.08.2025) означені документи, що направлялися на адресу відповідача ОСОБА_2 , були повернуті до суду із зазначенням причин повернення: адресат відсутній за вказаною адресою.

Пунктом 4 ч.8 ст.128 ЦПК України передбачено, що днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

З огляду на те, що саме 17 серпня 2025 року проставлено оператором поштового зв`язку в поштовому повідомленні відмітку про відсутність відповідача ОСОБА_2 за адресою реєстрації місця проживання, беручи до уваги, що відповідач ОСОБА_2 не повідомив суду іншої адреси для направлення поштової кореспонденції, тому суд дійшов висновку про належне повідомлення відповідача про дату (22 серпня 2025 року), час (09 год 30 хв) і місце (м. Черкаси, вул. Гоголя, 316, 3-й поверх) судового засідання.

У зв`язку з викладеним, суд дійшов висновку, що відповідач ОСОБА_2 був належним чином повідомлений про день, час та місце проведення судового засідання.

Частиною 1 ст.223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

У зв`язку із цим, суд дійшов висновку про наявність процесуальної можливості провести судове засідання у відсутність учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки справа розглядалась у відсутність всіх учасників справи, то фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, в межах заяви позивача про залишення позову без розгляду, вважає її такою, що підлягає до задоволення з огляду на таке.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Такий правовий висновок, щодо застосування положень п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, викладений у постанові Верховного Суду від 20.05.2024 у справі № 202/16597/23 (провадження № 61-2159св24), що застосовується судом з метою виконання положень ч.4 ст.263 ЦПК України.

Згідно з вимогами ч.1,3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до вимог п.5 ч.4 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Ураховуючи те, що позивача ОСОБА_1 подала заяву про залишення позовної заяви без розгляду до початку розгляду справи по суті, що є процесуальним правом цього учасника справи, зміст заяви не суперечить вимогам закону, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, тому суд дійшов висновку про задоволення заяви позивача про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Водночас, згідно ч.2 ст.257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Що стосується заяви позивача ОСОБА_1 у частині повернення судового збору, то суд зазначає про таке.

Відповідно до частин першої, другої статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, за змістом наведеної норми вказаного Закону суд зробив висновок, що у випадку залишення судом позову без розгляду на підставі відповідної заяви позивача сплачена останнім сума судового збору не повертається.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Частиною третьою статті 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для повернення позивачу ОСОБА_1 сплаченої суми судового збору за подання позовної заяви про розірвання шлюбу, що узгоджується із висновком щодо застосування положень пункту 4 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір», який сформований Верховним Судом у постанові від 20.05.2024 в справі № 202/16597/23 (провадження № 61-2159св24), що застосовується судом з метою виконання положень ч.4 ст.263 ЦПК України.

У зв`язку з викладеним, заява позивача ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду підлягає задоволенню частково.

Керуючись п. 4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», ст.12, 13, 128, 223, 247, п.5 ч.1 ст.257, ч.2 ст.257, ст. 259, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

заяву позивача ОСОБА_1 від 20 серпня 2025 року (вхідний №33277/25) про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити частково.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду на підставі пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України. Роз`яснити позивачу положення частини 2 статті 257 ЦПК України, відповідно до яких особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 від 20 серпня 2025 року (вхідний №33277/25) про залишення без розгляду позовної заяви, в частині повернення судового збору, відмовити.

Копію ухвали направити позивачу та відповідачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею проте може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга може бути подана сторонами до Черкаського апеляційного суду протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня складення ухвали шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана суддею 22 серпня 2025 року.

Суддя: О. В. Петренко