Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/6846/25
Номер провадження 2/711/3110/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 липня 2025 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Петренко О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про зобов`язання вчинити певні дії та визнання недійсними договорів,

ВСТАНОВИВ:

25 липня 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Придніпровського районного суду м.Черкаси з позовом до АТ «КБ «Приватбанк», у прохальній частині якого просить суд: 1) зобов`язати акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» здійснити перерахунок заборгованості за договором про надання банківських послуг №SAMDNWFC97 від 28.06.2025 та №SAMDNWFC9 від 16.09.2015, що виникла у зв`язку з проведенням несанкціонованих платіжних операцій 28.06.2025; 2) визнати недійсними кредитні договори від 28.06.2025, укладені з акціонерним товариство комерційний банк «Приватбанк»; 3) стягнути з акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» сплачений судовий збір.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 липня 2025 року означеній позовній заяві присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 711/6846/25 (провадження №2/711/3110/25) та визначено головуючим суддею (суддею-доповідачем) Петренка О.В.

Частиною 8 ст.187 ЦПК України передбачено, що суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №1612118 від 28.07.2025, позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що у Придніпровському районі означеного населеного пункту, починаючи з 25.10.2006.

Частиною 16 ст.28 ЦПК України передбачено, що позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу.

Водночас ч.5 ст.28 ЦПК України передбачено, що позови про захист прав споживачів можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування споживача або за місцем заподіяння шкоди чи виконання договору.

Оскільки позовна вимога про зобов`язання відповідача вчинити певні дії стосується захисту прав позивача як споживача банківських послуг, що надаються їй відповідачем, тому позовна заява може бути розглянута Придніпровським районним судом м. Черкаси за альтернативними правилами визначення територіальної юрисдикції (підсудності), передбаченими диспозицією ч.5 ст28 ЦПК України.

Проте суддя, перевіривши матеріали позовної заяви на їх відповідність вимогам ЦПК України, встановив таке.

Законодавцем форма та зміст позовної заяви і документи, що додаються до позовної заяви визначені у диспозиціях ст.175, 177 ЦПК України, недотримання яких є безумовною підставою для залишення заяви без руху (ч.1 ст.185 ЦПК України).

Пунктом 4 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Проте всупереч означеній нормі процесуального права позивачем у п.3 прохальної частини позовної заяви не зазначено кількість кредитних договорів, які позивач просить суд визнати недійними, а також їх ідентифікуючі ознаки (номер тощо).

Відтак позивачу, відповідно до вимог п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, необхідно зазначити відомості про конкретну кількість кредитних договорів, які позивач просить суд визнати недійними, а також їх ідентифікуючі ознаки (номер тощо).

З метою усунення означених недоліків позовної заяви позивачу необхідно подати уточнюючу позовну заяву, в якій конкретизувати зміст позовної вимоги, що міститься в п.3 прохальної частини позовної заяви з призми конкретної кількості кредитних договорів, які позивач просить визнати недійсними та їх ідентифікуючі ознаки (номер тощо).

Уточнююча позовна заява підлягає подачі до суду та стороні відповідача в порядку, передбаченому ч.7 ст.43 ЦПК України.

Також відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) (пункт 1.2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Частиною 3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Абзацом 2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» перебачено, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Суддя зазначає, що до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Аналогічний висновок щодо розуміння поняття «немайновий позов» викладено Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 18.09.2023 у справі №758/5118/21 (провадження №61-5554сво23).

Частиною 4 ст.263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У зв`язку із викладеним, суддя дійшов висновку, що позовна вимога про визнання недійсним кредитного договору є самостійною вимогою, яка підлягає сплаті судовим збором як за вимогу немайнового характеру. Водночас, оскільки позивачем подано позовну заяву, в якій міститься позовна вимога про визнання недійсними декількох кредитних договорів від 28.06.2025, тому позивач, керуючись положеннями ч.3 ст.4 та абз.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», задля належного виконання положень ч.4 ст.177 ЦПК України, мала б долучити до матеріалів позовної заяви докази сплати судового збору з призми кількості кредитних договорів, про визнання недійсними яких цим учасником справи заявлено позовні вимоги, сплативши за кожну вимогу про визнання недійним конкретного кредитного договору судовий збір в сумі 968,96 грн (наприклад, якщо предметом позову в означеній частині є два кредитні договори, то сума судового збору мала б складати 1 937,92 грн, а якщо три, то 2 906,88 грн).

Водночас суддя звертає увагу позивача, що недійсність кредитних договорів цим учасником справи обгрунтовується з призми того, що означені правочини були укладені в результаті шахрайських дій, тобто без вияву волі позивача на їх укладення. У зв`язку з цим, суддя дійшов висновку, що до означених позовних вимог положення Закону України «Про захист прав споживачів» застосуванню не підлягають, оскільки між позивачем та відповідачем відсутні правовідносини, що регулюються означеним законом.

Ураховуючи, що позивачем заявлено декілька вимог немайнового характеру: визнати недійними кредитні договори, що безумовно свідчить про їх множинність, тому суддя дійшов висновку, що позивачу належало сплатити судовий збір в сумі 968,96 грн за кожну із таких позовних вимог.

Як вбачається з доданих до позову документів (квитанції №U6L5-93ZF-ZUEE від 25.07.2025), позивачем сплачений судовий збір в розмірі 968,96 грн, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб з урахування понижуючого коефіцієнта 0,8. Таким чином, судовий збір позивачем сплачено лише за одну вимогу немайнового характеру, тобто за визнання недійсним лише одного кредитного договору від 28.06.2025.

У зв`язку з викладеним, суддя встановив, що позивачем, розмір судового збору за пред`явлення позовної заяви про визнання недійсними кредитних договорів, сплачений у меншому розмірі, аніж такий розмір підлягав сплаті з метою виконання положень пункту 1.2 частини 2 статті 4 у взаємозв`язку із абз.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір».

Частиною 2 ст.185 ЦПК України передбачено, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладені вище норми матеріального та процесуального права, суддя вважає за необхідне вказати, що сумою судового збору, що необхідно доплатити позивачу, є розмір судового збору з призми конкретної кількості кредитних договорів, що є предметом позову і викладений в п.3 прохальної частини позовної заяви, з призми 968,96 грн судового збору за кожен з таких договорів (наприклад, якщо предметом позову в означеній частині є два кредитні договори, то сума судового збору мала б складати 1 937,92 грн, а якщо три, то 2 906,88 грн) з відніманням суми судового збору в розмірі 968,96 грн, що сплачена позивачем згідно квитанції №U6L5-93ZF-ZUEE від 25.07.2025 .

Відтак, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст.185 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суддя дійшов висновку про необхідність залишити позовну заяву без руху та надати позивачу достатній час, необхідний для усунення зазначених недоліків, шляхом надання суду: 1) уточнюючої позовну заяву, в якій конкретизувати зміст позовної вимоги, що міститься в п.3 прохальної частини позовної заяви з призми конкретної кількості кредитних договорів, які позивач просить визнати недійсними та їх ідентифікуючих ознак (номера тощо); 2) доказів доплати судового збору з призми конкретної кількості кредитних договорів, що є предметом позову і викладений в п.3 прохальної частини позовної заяви, з призми 968,96 грн судового збору за кожен з таких договорів з відніманням суми судового збору в розмірі 968,96 грн, що сплачена позивачем згідно квитанції №U6L5-93ZF-ZUEE від 25.07.2025, або належним чином завірені документи, що надають право позивачу бути звільненою від сплати судового збору, перелік яких викладений у ч.1 ст.5 Закону «Про судовий збір».

Уточнююча позовна заява підлягає подачі до суду та стороні відповідача в порядку, передбаченому ч.7 ст.43 ЦПК України.

Керуючись ст. 43, 175, 177, 185, 259, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про зобов`язання вчинити певні дії та визнання недійсними договорів залишити без руху.

Встановити позивачу ОСОБА_1 десятиденний строк, з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви.

Попередити позивача про наслідки недотримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, що передбачені ч. 3 ст. 185 ЦПК України: якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Водночас повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для повернення позовної заяви.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: О. В. Петренко