ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7700/25
провадження № 2/753/6838/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2025 року Дарницький районний суд м. Києва в складі головуючого судді Котенко Р. В., за участю секретаря судового засідання Троцковець К. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2025 року представник позивача адвокат Старіков Євген Олексійович звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із позовом до відповідача про розірвання шлюбу, вказуючи на те, що 05.08.2016 сторони уклали шлюб. Від шлюбу мають неповнолітню доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Представник позивача зазначає, що спільне життя у подружжя не склалося через різні погляди на життя та відсутність взаєморозуміння, сторони втратили почуття любові один до одного, між ними постійно виникають сварки. Позивач та відповідач неодноразово намагалися знайти порозуміння та зберегти родину, однак всі спроби не дали жодних результатів. Представник позивача також зазначає, що сторони не ведуть подружнє життя, спільне господарство. Також, зазначає, що шлюб існує лише формально. Вказує, що збереження шлюбу є неможливим і недоцільним, суперечить інтересам сторін та примирення між подружжям неможливе.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючу суддю Котенко Р. В.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05 травня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін на 12 червня 2025 року.

У судове засідання сторони та представник позивача не з`явились. Про дату, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином.

09 червня 2025 року відповідач подав заяву, в якій визнав позов і не заперечував проти розірвання шлюбу, просив розглядати справи без його участі.

10 червня 2025 року представник позивача адвокат Старіков Є.О. подав заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

За таких обставин суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників справи, що не з`явились у судове засідання.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, дослідивши наявні матеріали справи, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що 05 серпня 2016 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 1394. Після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини - ОСОБА_5 . Зазначене підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 05 серпня 2016 року Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

У шлюбі у позивача та відповідача ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася донька - ОСОБА_3 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим повторно 30 листопада 2021 року Подільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Представник позивача вказує, що подальше спільне проживання позивача та відповідача, а також збереження їх родини є неможливим.

Відповідно до частини першої статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно із статтями 21, 24 Сімейного кодексу України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Отже, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивач скористалась цим правом та звернулась до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Беручи до уваги доводи позивача, а також те, що відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 Сімейного Кодексу.

Частиною 1 статті 110 Сімейного кодексу України встановлено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За наявності таких обставин справи суд вважає, що сім`я сторін розпалась остаточно, підстав для надання строку для примирення сторін немає, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача та узгоджується з бажанням відповідача.

Відтак, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову та розірвання шлюбу між сторонами.

Згідно з частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

Судові витрати відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

При цьому, відповідно до положень ч. 1 ст. 142 ЦПК України, ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Враховуючи викладені норми чинного законодавства України та ту обставину, що відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, позивачу слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, у розмірі 605,60 грн.

Керуючись статтями 12, 13, 76-81, 141, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 05 серпня 2016 року Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві за актовим записом № 1394, - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у вигляді половини сплаченого судового збору у розмірі 605,60 грн.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору у сумі 605,60 грн, сплаченого при поданні позову відповідно до квитанції № 5313-1683-0974-5983 від 16.04.2025.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ).

Відповідач: ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_4 ).

Суддя Р. В. Котенко