Провадження № 2/357/5497/25
У Х В А Л А

21.08.2025 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А.Ю., перевіривши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: голова правління Громадської організації садівничого товариства «Білоцерківшина» Чернишова Валентина Володимирівна, про відшкодування моральної та матеріальної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2025 року ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб на місяць з 1 січня 2025 року становить 3 028 гривень.

Так, позивачем заявлено дві позовні вимоги майнового характеру до відповідача: 1) стягнути матеріальну шкоду у розмірі 5 535 грн; 2) стягнути моральну шкоду у розмірі 10 000 грн.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, поданої фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки в позовній заяві заявником вказано вимоги майнового характеру, тому з урахуванням розміру ціни позову судовий збір за подання таких вимог становитиме 1 211,20 грн. (3 028 х 0,4).

Крім цього, згідно із пп. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (пп. 3 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Також позивачем заявлені дві немайнові позовні вимоги до відповідача: 1) «попередити» відповідача; 2) «зрізати дерева, як того вимагають норми…», тому заявнику необхідно надати докази сплати судового збору в розмірі 2 422,40 грн. (3 028 х 0,4 х 2).

З огляду на вказане, загальний розмір судового збору по даній справі становить 3 633,60 грн (1 211,20 +2 422,40).

В матеріалах справи відсутні документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (квитанція/платіжне доручення), або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір за подання позовної заяви має бути сплачено за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Київ.обл/Білоцерків. міс/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0010776, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *; 101;_____(код); Судовий збір, за позовом____(ПІБ), Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Крім того, відповідно до п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 2 ст. 16 ЦК України передбачені способи захисту цивільних прав та інтересів, а саме: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

За принципом диспозитивності сторона у справі вільно розпоряджається своїми правами та обов`язками, визначаючи зміст своїх вимог, а також впливаючи на хід судового процесу. Суть диспозитивності полягає у наданні учасникам правових відносин можливості самостійно вирішувати, як діяти у певних ситуаціях, в межах закону. При цьому суд не вправі виходити за межі вимог, які ставляться перед ним.

Разом з тим, прохальна частина позову не містить чіткості, оскільки не зовсім зрозуміло який саме спосіб захисту обрала заявник (позивач) звертаючись до суду з позовними вимогами у п. 1.1 позову, при цьому слід враховати встановлений порядок примусового виконання рішення суду органом виконавчої служби у випадку задоволення позову.

Також слід роз`яснити заявнику право на звернення до правоохоронних органів з відповідною заявою для захисту її прав та інтересів внаслідок дій (бездіяльності) іншої особи, за наслідками розгляду якої компетентним органом проводиться відповідна перевірка викладених у заяві фактів (обставин).

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, тому вказану заяву необхідно залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків. У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Слід роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду.

Керуючись ст. 13, 175, 177, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Цуранов