Справа №: 398/4984/24
провадження №: 2/398/492/25
УХВАЛА

Іменем України

"21" серпня 2025 р. м.Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі: головуючої судді Петренко С.Ю.

за участю секретаря судового засідання Семенової Є.Р.,

представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Ковальової Т.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Олександрії у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

АТ «Універсал Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 09.08.2021 року у розмірі 51121,76 грн.

08.07.2025 року через підсистему Елетронний суд представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Ковальовою Т.Ю. подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого, просить суд поновити строк для подання відзиву по справі та просить позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, залишити без задоволення. В обґрунтування поновлення строку на подачу відзиву на позов вказувала, що 27.06.2025 року Південним міжрегіональним центром з надання безоплатної правничої допомоги було видано доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги № 1559 адвокату Ковальовій Тетяні Юріївні для здійснення представництва інтересів ОСОБА_1 як відповідача у справі № 398/4984/24 про стягнення заборгованості за кредитним договором. 04.07.2025 року було проведено перше конфіденційне побачення між ОСОБА_1 та адвокатом Ковальовою Тетяною Юріївною, після чого було погоджено правову позицію та побудовано план захисту прав клієнта. 08.07.2025 року адвокатом Ковальовою Т.Ю. було направлено заяву про вступ у справу №398/4984/24 як представник відповідача Філяткевича Юрія Геннадійовича через підсистему «Електронний суд», задля належного ознайомлення з матеріалами даної справи у підсистемі «Електронний суд». Отже, 08.07.2025 року вважається днем належного ознайомлення представника відповідач адвоката Ковальової Т.Ю. з матеріалами справи № 398/4984/24, у зв`язку з чим просить суд поновити строк для написання відзиву по даній справі.

09.07.2025 року від представника АТ «Універсал Банк» надійшло клопотання про залишення відзиву на позовну заяву без розгляду.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Ковальова Т.Ю. просила поновити строк для подачі відзиву на позовну заяву та прийняти відзив до справи.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною першою статті 49 ЦПК України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 120 ЦПК України).

Частиною сьомою статті 178 ЦПК України передбачено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Згідно статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до пункту 6 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

У даному випадку у системному зв`язку з наведеними вище приписами застосуванню підлягають також норми статті 126 ЦПК України, за якими право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, право на подання відзиву на позовну заяву може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для його подання, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

За приписами статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справі перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають право утворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Питання щодо поновлення/продовження процесуального строку безпосередньо пов`язане з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).

Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.

При цьому, як зазначив Верховний Суду своїй постанові від 29 вересня 2022року по справі № 500/1912/22, застосовуючи процесуальні норми, потрібно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства є неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Слід зазначити, що вищевказана справа розглядається в період дії воєнного стану.

Верховний суд у вказаній постанові, окрім іншого зазначив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку зі збройною агресією російської федерації, суворе застосування судами процесуальних строків щодо звернення до суду з позовними заявами, апеляційними й касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого ст. ст. 55, 124, 129 Конституції України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 6 рекомендацій Ради суддів України «Щодо роботи в умовах воєнного стану», зазначено про виважений підхід до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків, та по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Верховний Суд у своєму повідомленні щодо особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан зазначив також, що «запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків». 04.03.2022 видано наказ Голови Верховного Суду, згідно з яким встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Згідно з даним наказом Верховний суд акцентував судам, що варто ураховувати, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків. Окрім того Судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення процесуальних строків та, по можливості, продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Із даних рекомендацій слідує, що введення воєнного стану фактично визнається поважною причиною пропуску строку.

Ураховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, ЄСПЛ у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

При цьому суд зважає на важливість подання кожною стороною процесу письмових заяв та доказів по суті справи, оскільки саме на підставі таких заяв та поданих доказів буде розглядатися справа по суті.

Окрім того, судом встановлено 27.06.2025 року Південним міжрегіональним центром з надання безоплатної правничої допомоги було видано доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги № 1559 адвокату Ковальовій Тетяні Юріївні для здійснення представництва інтересів ОСОБА_1 як відповідача у справі№398/4984/24 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

08.07.2025 року адвокатом Ковальовою Т.Ю. було направлено заяву про вступ у справу №398/4984/24 як представника відповідача ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд», задля належного ознайомлення з матеріалами даної справи у підсистемі «Електронний суд».

Виходячи з наведеного, враховуючи пояснення представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Ковальової Т.Ю. в обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку для подання відзиву, зважаючи на строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого судом для подання відповідачем відзиву, та який не є надмірним, суд вважає поважними причини пропуску відповідачем процесуального строку для подання відзиву та з метою дотримання завдань та основних завдань цивільного судочинства, зокрема змагальності та диспозитивності, а отже, вважає можливим продовжити відповідачу процесуальний строк для подання відзиву, а тому заяву представника АТ «Універсал Банк» про залишення відзиву на позовну заяву без розгляду, слід залишити без задоволення.

Окрім того, 09.07.2025 року від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Ковальової Т.Ю. надійшло клопотання про витребування доказів, а саме: виписку за картковим рахунком (по кредитному договору про надання банківських послуг «Monobank» від 09.08.2021 року) та первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність»; довідку про етапи реєстрації ОСОБА_1 мобільному додатку «Мonobank» 09.08.2021 року; довідку, яка підтверджує встановлення кредитного у розмірі 15 000,00 грн. на платіжну картку НОМЕР_1 та подальші докази користування ОСОБА_1 кредитними коштами (збільшення/зменшення кредитного ліміту, докази погашення заборгованості і т.д.).; докази того, що платіжна картка НОМЕР_2 належить саме ОСОБА_1 і що саме на цю картку було встановлено кредитний ліміт, відповідно до укладеного Договору; документи, що підтверджують отримання кредитних коштів по кредитному договору про надання банківських послуг «Monobank» від 09.08.2021 року саме ОСОБА_1 .

Представником відповідача надано суду докази, що 08.07.2025 нею було направлено адвокатський запит з вищезазначеними вимогами на електронну адресу АТ "Універсал Банк", однак станом на 21.08.2025 відповідь на вказаний адвокатський запит не надійшла.

Дослідивши матеріали клопотання, суд доходить до такого.

В статті 84 ЦПК України законодавець чітко визначив вимоги, які повинні бути дотримані при поданні клопотання про витребування доказів.

Так, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2)обставини,які може підтвердити цей доказ,або аргументи,які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

За таких обставин суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання представника заявника про витребування доказів.

Керуючись ст. ст. 84, 126,127, 258, 259, 260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Ковальової Т.Ю. про поновлення строку для подання відзиву - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 процесуальний строк для подання відзиву по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч. ч.3-5 ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи (відповідачу).

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив ( у разі його надіслання позивачем) для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч.ч. 3-5ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи (позивачу).

Витребувати у строк до 18.09.2025 року з Акціонерного товариства «Універсал Банк»:

- виписку за картковим рахунком (по кредитному договору про надання банківських послуг «Monobank» від 09.08.2021 року) та первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність»;

- довідку про етапи реєстрації ОСОБА_1 мобільному додатку «Мonobank» 09.08.2021 року;

- довідку, яка підтверджує встановлення кредитного у розмірі 15 000,00 грн. на платіжну картку НОМЕР_2 та подальші докази користування ОСОБА_1 кредитними коштами (збільшення/зменшення кредитного ліміту, докази погашення заборгованості і т.д.).;

- докази того, що платіжна картка НОМЕР_2 належить саме ОСОБА_1 і що саме на цю картку було встановлено кредитний ліміт, відповідно до укладеного Договору;

- документи, що підтверджують отримання кредитних коштів по кредитному договору про надання банківських послуг «Monobank» від 09.08.2021 року саме ОСОБА_1 .

Копію ухвали направити до Акціонерного товариства «Універсал Банк»- для виконання.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.Ю.ПЕТРЕНКО