Провадження № 2/761/9327/2025
У Х В А Л А

29 липня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Осаулов А.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСББ «Ярославів Вал 28» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київсьокої міської ради (Київської міської державної адміністрації) Музиченко Олени Володимирівни про скасування рішення про державну реєстрацію прав, запис про реєстраційну дію, зобов`язання вчинити дії, виселення, стягнення упущеної вигоди,-

в с т а н о в и в :

В липні 2025 р. до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла зазначена позовна заява.

Під час вивчення матеріалів справи було встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.ст.175,177 ЦПК України.

Згідно ст. 177 ч. 4 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви додано клопотання про відстрочення від сплати судового збору, оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу доходу позивача за попередній рік.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, визначених у цій статті. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Слід зазначити, що встановлений у статті 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, для звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення є вичерпним.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (зазначений висновок щодо застосування статті 8 Закону України «Про судовий збір» викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №940/2276/18).

З огляду на зазначене, приписи пункту 1 частини першої та частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» поширюються на окремі категорії позивачів, які є фізичними особами та не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію.

Крім цього, варто зазначити, що особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Вищезазначена норма статті 8 Закону України «Про судовий збір» закріплює дискреційне право, а не обов`язок суду звільнити позивача від сплати судового збору. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду в постанові від 21.07.2021 р. у справі № 753/11421/18 та рішеннями ЄСПЛ у справах: Княт проти Польщі ( Kniat v. Poland ) від 26 липня 2005 року; Єдамскі та Єдамска проти Польщі ( Jedamski and Jedamska v. Poland ) від 26 липня 2005 року).

Вирішуючи питання про відстрочення позивача від сплати судового збору, судом також враховано, що позивачем не наведено обставин, які мали б виключний характер та свідчили б про наявність достатніх підстав для відстрочення сплати судового збору, та не обґрунтовано належними і допустимими доказами відсутність можливості сплатити судовий збір у встановлених законом порядку і розмірі. Так, позивачем не надано доказів того, що на відкритих рахунках відсутні кошти для сплати судового збору. При цьому, судом враховано складність справи, предмет спору, який включає в себе три вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового на суму 502129,36 грн., а також наявність у позивача адвоката по цій справі, орієнтована вартість послуг якого складає 50000,00 грн, що перевищує річний реальний дохід позивача за 2024 рік згідно наданих документів.

Відтак, на теперішній час відсутні підстави для відстрочення позивачу сплату судового збору.

Позивачу потрібно оплатити 16615,94 грн судового збору на рахунок отримувача UA UA0026011, код класифікації доходів бюджету - 22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37995466, отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Шевченк.р-н/22030101.

Тому, позивачу необхідно надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 16615,94 грн. або копії документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСББ «Ярославів Вал 28» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київсьокої міської ради (Київської міської державної адміністрації) Музиченко Олени Володимирівни про скасування рішення про державну реєстрацію прав, запис про реєстраційну дію, зобов`язання вчинити дії, виселення, стягнення упущеної вигоди,- залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Осаулов А.А.