Слобідський районний суд міста Харкова
Провадження № 2/641/3087/2025 Справа № 641/6165/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2025 року м.Харків

Суддя Слобідського районного суду міста Харкова Щепелева Г.М., розглянувши матеріали справи № 641/6165/25 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), третя особа: Харківська міська рада ( м. Харків, м. Конституції, 7) про виділ в натурі частки із спільної часткової власності зі стягненням компенсації за відхилення від ідеальних часток під час поділу майна, припинення спільної часткової власності та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Слобідського районного суду міста Харкова з позовом до відповідача, в якому просить: виділити позивачу по АДРЕСА_1 частку із майна, що перебуває у спільній частковій власності в натурі з майна як окрему одиницю (1/1), а саме частина житлового будинку А-1 з прибудовами а та а1 - а саме кабінет 1-3, житлова кімната 1-4, кухня-їдальня 1-5, коридор 1-6, санвузол 1-7, що разом складає 41,1 м2 загальної площі житлового будинку А-1, також хвіртка № 7, ворота №8, альтанка Д, льох И; визнати за позивачем право власності на частину житлового будинку А-1 з прибудовами а та а1 - а саме кабінет 1-3, житлова кімната 1-4, кухня-їдальня 1-5, коридор 1¬6, санвузол 1 -7, що разом складає 41,1 м2 загальної площі житлового будинку А-1, також хвіртка № 7, ворота №8, альтанка Д, льох И. як на окрему одиницю майна (1/1); 3; припинити право спільної часткової власності на житловий будинок з надвірними прибудовами, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 ; стягнути з відповідача на користь позивача компенсацію за відхилення від ідеальних часток під час поділу майна, що перебуває у спільній частковій власності в розмірі 9169,74 грн (дев`ять тисяч сто шістдесят дев`ять гривень сімдесят чотири копійки), тобто за 5.53%та стягнути з відповідача судові витрати.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Суд зауважує, що визначення ціни позову майнового характеру є обов`язковою вимогою до позовної заяви, і процесуальний закон не передбачає підстав звільнення позивача від його виконання. Така вимога корелює з приписами Закону України «Про судовий збір», відповідно до яких сума судового збору, яка підлягає сплаті у позовах майнового характеру визначається виходячи саме із ціни позову.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За змістом пп. 2 та 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно з ст. 5 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» суб`єктами оціночної діяльності є, зокрема, суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону.

Відповідно ч.1 ст. 10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна.

Відповідно ч.1, 2 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Однак, на підтвердження визначення ціни позову позивач надала витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна від 16.06.2025., в якому відсутні дані, що підтверджують виконані процедури з оцінки дійсної вартості майна, яке є предметом спору, визначена у витягу вартість домоволодіння очевидно не відповідає дійсній ринковій вартості, оскільки така вартість визначена станом на 06.12.2011 року.

Тягар доказування вартості майна несуть позивачі. Відтак, позивачем не надано доказів проведення належної оцінки майна, яка б відповідала дійсній вартості майна, яке є предметом спору.

Долучені до позовної заяви документи не містять інформації про вартість об`єкту нерухомого майна домоволодіння станом на дату звернення до суду з позовними вимогами.

Для визначення ціни позову позивачу слід долучити до позовної оцінку вартості майна станом на час звернення до суду, чи інший доказ про його вартість та визначити дійсну ціну позову у відповідності до ч. 2 ст.176 ЦПК України, розрахувати суму судового збору, яка підлягає сплаті та надати докази сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви, немайнового характеру, яка подана фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви, майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 % ціни позову, але не менш 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 3 абз. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних вимог майнового та немайнового характеру.

Як вбачається з позовна заява містить три майнові вимоги ( виділ в натурі частки із спільної часткової власності; визнання права власності та стягнення компенсації за відхилення від ідеальних часток під час поділу майна) та одну немайнову ( припинення права спільної часткової власності), а позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1730 грн. 14 коп.

Таким чином, позивач до матеріалів справи повинна додати звіт про оцінку вартості спірного майна; сплатити судовий збір, з урахуванням звіту про оцінку майна; сплатити судовий збір в повному обсязі.

Згідно із ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Відповідно до вищевикладеного та вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України позовна заява має бути залишена без руху.

З огляду на вищезазначене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням представнику позивача строку для усунення недоліків позовної заяви

З урахуванням наведеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), третя особа: Харківська міська рада ( м. Харків, м. Конституції, 7) про виділ в натурі частки із спільної часткової власності зі стягненням компенсації за відхилення від ідеальних часток під час поділу майна, припинення спільної часткової власності та визнання права власності - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали виправити зазначені в ухвалі недоліки.

Роз`яснити, що у разі невиконання нею зазначених вимог ухвали в наданий строк, заява буде визнана неподаною та повернута.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя -Г. М. Щепелева