ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3861/25 Справа № 192/2257/19 Суддя у 1-й інстанції - Стрельников О. О. Суддя у 2-й інстанції - Петешенкова М. Ю.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2025 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Петешенкової М.Ю.,

суддів Городничої В.С., Красвітної Т.П.,

при секретарі - Травкіній В.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Баранікової Марини Михайлівни про призначення комплексної експертизи, -

В С Т А Н О В И Л А:

В провадженні апеляційного суду перебуває справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 27 грудня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору та умов договору позики недійсними.

У судовому засіданні, 30 липня 2025 року представник ОСОБА_1 адвокат Баранікова М.М. підтримала раніше подане клопотання про призначення комплексної експертизи, проведення якої доручити експертам Полтавського відділення національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф М. С. Бокаріуса». На вирішення експертизи просила поставити наступні питання: Чи виконано рукописний текст та підпис у розписці від 27 січня 2018 (2019) року ОСОБА_1 .?; чи виконано рукописний текст у розписці від 27 січня 2018 (2019) року, а саме в останньому реченні у фразі «… у розмірі 24% річних від суми боргу» однією особою з особою якою написала весь рукописний текст розписки?; чи вносилися у рукописний текст оригіналу розписки від 27 січня 2018 (2019) року зміни?, якщо вносилися, то яким чином (підчистка, дописка, виправлення тощо)?, якщо у тексті розписки від 27 січня 2018 (2019) року наявні виправлення або дописи, чи можливо стверджувати, що ці зміни вносили не особою, якою було написано розписку?; в один чи різні періоди часу було виконано весь рукописний текст у розписці від 27 січня 2018 (2019) року та фраза «… у розмірі 24% річних від суми боргу?.

Вислухавши думки учасників судового процесу, колегія суддів приходить до висновку про відмову у задоволенні заявленого клопотання, з огляду на наступне.

Відповідно до положень частин 2, 3 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї; докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до частин 1, 3 статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За загальним правилом експертиза призначається коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

Згідно частини 2 статті 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 05 серпня 2021 року за клопотанням позивача у справі було призначено судову технічну експертизу, на вирішення якої експерту було поставлено питання: чи однією ручкою написано весь рукописний текст розписки від 27 січня 2018 (2019) року та фраза «… у розмірі 24% річних від суми боргу»?; чи одночасно було виконано весь рукописний текст розписки від 27 січня 2018 (2019) року та фраза «… у розмірі 24% річних від суми боргу»?.

На виконання ухвали суду першої інстанції від 05 серпня 2021 року надано висновок комплексної судової технічної експертизи №5356/5357/5358-21 від 20 квітня 2022 року, відповідно до якого експерти надали частково відповідь на перше питання та не надали відповідь на друге питання.

При цьому частково відповідаючи на перше питання експерти вказали, що надати відповідь в частині чи однією барвною речовиною написано весь рукописний текст у розписці від 27 січня 2018 (2019) року неможливо, оскільки ухвалою суду першої інстанції відмовлено в наданні дозволу експертам частково знищити об`єкт дослідження.

Щодо відмови у надані відповіді на друге питання то експерти зазначили, що встановити «Чи одночасно було виконано весь рукописний текст розписки від 27 січня 2018 (2019) року та фраза «… у розмірі 24% річних від суми боргу» не видається можливим, у зв`язку з відсутністю у експертів впроваджених у судову практику України методик встановлення абсолютного часу нанесення штрихів рукописних записів та підписів, виконаних чорнилами.

В подальшому, ухвалою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 27 жовтня 2022 року судом було призначено у справі судову почеркознавчу експертизу, проведення, якої доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз.

25 липня 2023 року до суду першої інстанції надійшов висновок експерта №6324-22 від 17 квітня 2023 року, згідно якого експертом Ніколайчук Т.В. зроблено такі висновки: по питанню №1 літерні та цифрові рукописні записи якими заповнені графи документа «РОЗПИСКА» від 27 січня 2018 (2019) року, - виконані ОСОБА_1 .. Підпис від імені ОСОБА_1 , що розташований в графі «ПОЗИЧАЛЬНИК» документа «РОЗПИСКА» від 27 січня 2018 (2019) року, - виконаний ОСОБА_1 . По питанню №2 Літерні та цифрові рукописні записи, якими заповнені графи документа «РОЗПИСКА» від 27 січня 2018 (2019) року, зокрема цифри «24», що розташовані після слів «… у розмірі», виконані однією особою.

Ухвалою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 15 лютого 2024 року судом визнано висновок №6324-22 від 17 квітня 2023 року таким, що викликає сумнів у його правильності і за клопотанням позивача по справі було призначено повторну судову почеркознавчу експертизу.

На виконання ухвали Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 15 лютого 2024 року, до суду 17 червня 2024 року надано висновок №СЕ-19/104-24/18608-ПЧ від 11 червня 2024 року, відповідно до якого експерти надали відповідь на перше питання, щодо виконання рукописних записів у оригіналі розписки від імені ОСОБА_1 виконані ОСОБА_1 , які і підпис в розписці виконаний самим ОСОБА_1 , даний висновок відповідає висновку експерта викладеному у висновку №6324-22 від 17 квітня 2023 року.

Що стосується відповіді на питання суду першої інстанції, в частині «Чи виконано рукописний текст у розписці від 27 січня 2018 (2019) року, а саме в останньому реченні у фразі «… у розмірі 24% річних від суми боргу» однією особою з особою якою написала весь рукописний текст розписки», то експерти відповіді не надали, з підстав, що обсяг графічної інформації, що міститься в цифрових записах «24» є малим.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції, були допитані експерти ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які підтвердили свій висновок.

Ухвалою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 11 листопада 2024 року у задоволенні клопотання позивача про призначення комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи було відмовлено, оскільки наявні в матеріалах справи висновки №5356/5357/5358-21 від 20 квітня 2022 року та №СЕ-19/104-24/18608-ПЧ від 11 червня 2024 року не є необґрунтованими, не суперечать іншим матеріалам справи і не викликають будь-яких сумнів в їх правильності, а тому підстави для призначення повторної експертизи відсутні.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при розгляді аналогічного клопотання, вже з`ясовувалась сукупність умов, визначених статтею 103 ЦПК України.

У розумінні положень статті 103, 112 ЦПК України суд може призначити комплексну експертизу в разі необхідності, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, тобто, комплексна експертиза може бути призначена, тільки у разі необхідності та за наявності однієї з умов: визнання висновку експерта неповним або визнання висновку експерта неясним.

Разом з цим, звертаючись до суду апеляційної інстанції із клопотанням про призначення комплексної експертизи, позивачем не наведено належного обґрунтування щодо наявності підстав, об`єктивної необхідності для призначення комплексної судової експертизи.

З урахуванням підстави та предмета позову, об`єкту доказування, фактичних обставин справи, які були предметом розгляду у суді першої інстанції, колегія суддів не вбачає потреби в призначенні комплексної експертизи, оскільки спір може бути розглянутий шляхом оцінки доказів, наявних в матеріалах справи.

З огляду на вищезазначене, відсутні достатні підстави для призначення комплексної експертизи з тих самих питань, що були предметом розгляду в суді першої інстанції та об`єктом дослідження під час проведення попередніх експертиз.

Керуючись ст.ст. 103, 104, 260 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Баранікової Марини Михайлівни про призначення комплексної експертизи -відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Вступна та резолютивна частини ухвали проголошена 30 липня 2025 року

Повний текст ухвали складено 01 серпня 2025 року.

Головуючий: М.Ю. Петешенкова

Судді: В.С. Городнича

Т.П. Красвітна