Житомирський апеляційний суд
Справа №274/6698/23 Головуючий у 1-й інст. Хуторна І. Ю.
Категорія 68 Доповідач Павицька Т. М.
У Х В А Л А

06 серпня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого: Павицької Т.М.,

суддів: Борисюка Р.М., Шевчук А.М.

за участю секретаря судового засідання: Нестерчук М.Д.

розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Житомирі клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про долучення доказів у справі №274/6698/23 за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розподіл майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права приватної власності на 61/100 частку квартири, розподіл майна подружжя,

в с т а н о в и в:

В провадженні Житомирського апеляційного суду перебуває цивільна справа №274/6698/23 за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розподіл майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права приватної власності на 61/100 частку квартири, розподіл майна подружжя.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 10 січня 2024 року по справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз» та на час її проведення зупинено провадження у вищевказаній справі.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 10 липня 2025 року частково задоволено клопотання судових експертів ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз» Свістунова І. та Хомутовського М. Виконання судової будівельно-технічної експертизи, призначеної ухвалою Житомирського апеляційного суду від 12.05.2025 погоджено у строк, який перевищує встановлений Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5. Надано судовим експертам Свістунову І. та Хомутовському М. для проведення судової будівельно-технічної експертизи наступні документи: копію технічного паспорта незавершеного будівництвом житлового будинку, 9% будівельна готовність (фундамент) за 2018 рік, копію ескіза намірів забудови (будівництво індивідуального житлового будинку на приватизованій земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , 19-у за 2020 рік, копії замовлень покупця з 01.07.2023 по 29.12.2023 у кількості 38 шт., копію замовлення покупця від 25.10.2023, перелік будівельних робіт та технічних робіт, виконаних на будівництві незавершеного будівництвом житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , до та після 15 липня 2023 року. На виконання ухвали Житомирського апеляційного суду від 12 травня 2025 року про призначення судової будівельно-технічної експертизи, направлено матеріали цивільної справи №274/6698/23 ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз» (м. Житомир, вул. М. Лисенка, 16, офіс 6). Провадження у справі на час проведення судової будівельно-технічної експертизи зупинено.

29 липня 2025 року через підсистему «Електронний суд» від представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 надійшло клопотання про поновлення апеляційного провадження у справі та долучення до матеріалів справи відео та фото докази, необхідних для проведення експертизи.

Клопотання обґрунтовує тим, що дочка ОСОБА_1 в липні 2024 року ходила до будинку свого батька, де на телефон зняла відео та фото будинку. Вказані відео та фото вона показувала матері, але потім їх видалила. Проте, нещодавно вдалося відновити відео та фото будинку. Оскільки, на час проведення судового засідання вказаних доказів у сторони позивача не було, а відновити їх вдалося лише зараз, виникла необхідність у заявлені вказаного клопотання.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 01 серпня 2025 року поновлено апеляційне провадження у даній справі для розгляду вказаного клопотання.

Справа на запит суду надійшла 31 липня 2025 року.

Розглянувши клопотання по суті, колегія суддів вважає, що воно задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, який покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, про вирішення яких його просять сторони у справі (учасники спільних правовідносин), та дає можливість ініціювати судове провадження. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Формування змісту та обсягу позовних вимог є диспозитивним правом запитувача.

За такого, кожна сторона сама розглядає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, а також предмет та підстави позову, тягар доказування лежить на стороні спору, а суд розглядає справу в межах заявлених ними вимог та наданих доказів.

В силу вимог частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1 статті 76 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (стаття 77 ЦПК України).

Частинами 1-3 статті 83 ЦПК України визначений наступний порядок подання доказів. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подавати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подавати суду докази разом з поданням відзив у або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (частина 4 статті 83 ЦПК України).

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк, суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів (частина 5 статті 83 ЦПК України).

Докази, не подані в установлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Приписами статті 84 ЦПК України визначено порядок витребування доказів, зокрема, відповідно до частини 1 цієї статті учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подано в строк, зазначений частинах 2, 3 статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтовує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У даній справі встановлено наступне.

Під час розгляду справи в апеляційній інстанції, 09 травня 2025 року представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 подала клопотання, в якому просила призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання: - який відсоток готовності незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , 19-у станом на 15 липня 2023 року (дата набрання законної сили рішенням суду про розірвання шлюбу); - яка оціночна вартість майна за адресою АДРЕСА_1 , 19-у станом на 15 липня 2023 року (дата набрання законної сили рішенням суду про розірвання шлюбу); - чи є технічна можливість поділу в натурі незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , 19-у між співвласниками будинку в рівних частках (по 1/2 частині) та які можливі варіанти такого поділу?

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 10 січня 2024 року задоволено клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 . Призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Центру будівельних та земельних експертиз. На вирішення експертів поставлено наступні питання:

1. Який відсоток готовності незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , 19-у станом на 15 липня 2023 року (дата набрання законної сили рішенням суду про розірвання шлюбу)?

2. Яка оціночна вартість майна за адресою АДРЕСА_1 , 19-у станом на 15 липня 2023 року (дата набрання законної сили рішенням суду про розірвання шлюбу)?

3. Чи є технічна можливість поділу в натурі незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , 19-у між співвласниками будинку в рівних частках (по 1/2 частині) та які можливі варіанти такого поділу?

Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України. Зобов`язано ОСОБА_3 надати експертам Центру будівельних та земельних експертиз вільний доступ до об`єкту обстеження незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . В розпорядження експертів надано цивільну справу №274/6698/23. Провадження у даній справі зупинено на час проведення судової будівельно-технічної експертизи. Оплату за проведення експертизи покладено на ОСОБА_1

30 травня 2025 року на адресу апеляційного суду надійшло клопотання судових експертів ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз» Хомутовського М. та Свістунова І. про погодження строків проведення і оплати експертизи, надання додаткових матеріалів для вирішення питань, поставлених перед експертизою та забезпечення візуально-інструментального обстеження об`єкту дослідження.

У вказаному клопотанні судові експерти ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз» Свістунов І. та Хомутовський М. посилаючись на положення п. 2 ч. 6 ст. 72 ЦПК України, ст. ст. 6, 13 Закону України «Про судову експертизу» та п.п.2.1 і 3.9 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5, просили надати на дослідження:

- технічний паспорт на незавершений будівництвом житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який відображає стан будинковолодіння на 15 липня 2023 року та актуальний на дату проведення дослідження (з оцічною вартістю кожної будівлі та споруди);

- всю проектно-кошторисну, договірну, виконавчу та первинну звітну документацію на незавершений будівництвом житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , 19-у;

- інформацію про перелік будівельних робіт, використаних будівельних матеріалів і конструкцій, що були застосовані у будівництві незавершеного будівництвом житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , 19-у після 15 липня 2023 року;

- накладні та чеки на придбання матеріалів і товарно-транспортні накладні на їх перевезення, що були використані під час будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , 19-у;

- іншу наявну документацію, яка відображає будівельні матеріали, конструкції та вироби і їх вартість та дату придбання, що були використані під час будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , 19-у;

- відомості щодо об`ємно-планувальних та конструктивних характеристик, технічного стану, рівня оздоблення, наявних інженерних комунікацій, фотозображення об`єкта (з фіксацією зовнішнього та внутрішнього вигляду) тощо, або надати роз`яснення, як змінились зазначені дані з 15 липня 2023 року;

- іншу наявну документацію щодо об`єкту дослідження із зазначенням дати початку будівельних робіт, дати призупинення будівельних робіт, об`ємно-планувальних характеристик досліджуваних будівель та споруд (площа забудови, будівельний об`єм, висота приміщень, поверховість, загальна площа приміщень, тощо).

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 10 червня 2025 року поновлено апеляційне провадження у даній справі для розгляду зазначених клопотань.

08 липня 2025 року на виконання клопотання судових експертів, представником ОСОБА_3 Істоміною В.Л. надано: копію технічного паспорта незавершеного будівництвом житлового будинку, 9% будівельна готовність (фундамент)за 2018 рік, копію ескіза намірів забудови (будівництво індивідуального житлового будинку на приватизованій земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , 19-у за 2020 рік, копії замовлень покупці з 01.07.2023 по 29.12.2023 у кількості 38 шт., копію замовлення покупця від 25.10.2023, копію фото від 18.12.2023 з датою створення, копію фото від 26.05.2023 з датою створення, перелік будівельних робіт та технічних робіт, виконаних на будівництві незавершеного будівництвом житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , до та після 15 липня 2023 року.

У свою чергу ОСОБА_1 жодних документів на виконання клопотання судових експертів надано не було.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 10 липня 2025 року задоволено частково клопотання судових експертів ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз» Свістунова І. та Хомутовського М. Виконання судової будівельно-технічної експертизи, призначеної ухвалою Житомирського апеляційного суду від 12.05.2025 погоджено у строк, який перевищує встановлений Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5. Надано судовим експертам Свістунову І. та Хомутовському М. для проведення судової будівельно-технічної експертизи наступні документи: копію технічного паспорта незавершеного будівництвом житлового будинку, 9% будівельна готовність (фундамент) за 2018 рік, копію ескіза намірів забудови (будівництво індивідуального житлового будинку на приватизованій земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , 19-у за 2020 рік, копії замовлень покупця з 01.07.2023 по 29.12.2023 у кількості 38 шт., копію замовлення покупця від 25.10.2023, перелік будівельних робіт та технічних робіт, виконаних на будівництві незавершеного будівництвом житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , до та після 15 липня 2023 року. На виконання ухвали Житомирського апеляційного суду від 12 травня 2025 року про призначення судової будівельно-технічної експертизи, направлено матеріали цивільної справи №274/6698/23 ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз» (м. Житомир, вул. М. Лисенка, 16, офіс 6). Провадження у справі на час проведення судової будівельно-технічної експертизи зупинено.

11 липня 2025 року цивільна справа №274/6698/23 направлена ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз» для проведення судової будівельно-технічної експертизи, відповідно до ухвали Житомирського апеляційного суду від 12 травня 2025 року.

29 липня 2025 року через підсистему «Електронний суд» від представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 надійшло клопотання про поновлення апеляційного провадження у справі та долучення до матеріалів справи відео та фото докази, необхідних для проведення судової будівельно-технічної експертизи, зокрема просить долучити фото та відео будинку.

Разом з тим, заявляючи клопотання про долучення до матеріалів справи фото та відео спірного будинку представником ОСОБА_1 ОСОБА_2 не надано доказів неможливості подання вказаних відео та фото у судове засіданні 10 липня 2025 року, з причин, що об`єктивно не залежали від неї та ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Колегія суддів вважає, що сам по собі факт отримання цих доказів після вирішення клопотань судових експертів та направлення даної цивільної справи для проведення судової будівельно-технічної експертизи, відповідно до ухвали Житомирського апеляційного суду від 12 травня 2025 року не є підставою для поновлення строку та їх прийняття.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року в справі №638/2304/17 (провадження №61-2417сво19).

Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність.

Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі №554/4741/19, постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі №520/1185/16-ц, постанова Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі №209/3085/20).

Дії учасників приватних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Згідно частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати докази, яке у взаємозв`язку з положеннями статті 44 цього Кодексу повинно використовуватись добросовісно, а не всупереч завданню судочинства.

Таким чином, учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Також колегія суддів звертає увагу на наступне.

Відповідно до статті 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Допустимість доказів має загальний і спеціальний характер. Загальний характер полягає в тому, що незалежно від категорії справ слід дотримуватися вимоги щодо отримання інформації з визначених законом засобів доказування з додержанням порядку збирання, подання і дослідження доказів. Спеціальний характер полягає в обов`язковості певних засобів доказування для окремих категорій справ чи забороні використання деяких із них для підтвердження конкретних обставин справи.

Недопустимі докази - це докази, які отримані внаслідок порушення закону. Відповідно, тягар доведення недопустимості доказу лежить на особі, яка наполягає на тому, що судом використано недопустимий доказ.

Розуміння допустимості доказів досягається крізь призму прав, що охороняються законом: допустимим є доказ, отриманий без порушення закону. Недопустимими, відповідно, є докази, отримані з порушенням закону. Недопустимими також є докази, одержані з неправдивих показань свідка, завідомо неправдивого висновку експерта, фальшивих документів або речових доказів, тобто з порушенням процесуального порядку формування засобів доказування. Допустимість доказів характеризується органічним зв`язком процесуальної форми засобів доказування та законністю отримання інформації про той чи інший факт, який має значення для справи. Тому одержання доказів з дотриманням порядку, встановленого законом, слід розуміти як відсутність при одержанні доказів порушення норм матеріального права та норм процесуального права, як одночасне дотримання передбачених законом особистих немайнових і майнових прав та процесуальної форми.

Подібна за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 02 березня 2021 року у справі №922/2319/20, від 16 лютого 2021 року у справі №913/502/19, від 13 серпня 2020 року у справі №916/1168/17, від 16 березня 2021 року у справі №905/1232/19, від 21 липня 2022 року у справі №922/3308/20.

Також, в постанові Верховного Суду від 12.06.2018 у справі №908/1120/17 вказано, що для оцінки належності відеозапису як доказу береться до уваги наявність у ньому необхідних реквізитів електронного доказу, таких як фіксація дати та часу зйомки, місця події. Аналогічні висновки висновуються і щодо фото доказів.

Таким чином, фото та відео будинку, отримані донькою ОСОБА_1 не є допустимими доказами у даній справі.

Враховуючи вищевикладане, у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про долучення доказів до матеріалів справи слід відмовити.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд зупиняє провадження у справі для продовження виконання призначеної судом експертизи на час проведення експертизи із направленням матеріалів справи до експертної установи.

Керуючись ст. ст. 12, 76, 83, 95, 126, 252, 256, 268, 365, 366, ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про долучення доказів відмовити.

На виконання ухвали Житомирського апеляційного суду від 12 травня 2025 року про призначення судової будівельно-технічної експертизи, направити матеріали цивільної справи №274/6698/23 ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз» (м. Житомир, вул. М. Лисенка, 16, офіс 6).

Провадження у справі на час проведення судової будівельно-технічної експертизи зупинити.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 06 серпня 2025 року.

Головуючий

Судді