Справа № 638/9082/24
Провадження № 2-р/638/11/25
УХВАЛА

Іменем України

11 серпня 2025 року м. Харків

Шевченківського районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Агапова Р.О.,

за участю секретаря судового засідання Суслової К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Харкова заяву ОСОБА_1 про розяснення судового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про стягнення матеріальної та маральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_1 , ОСОБА_4 звернулись до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_5 , в якому просили стягнути з останнього:

-на користь ОСОБА_1 , матеріальну шкоду в розмірі 235,12грн.;

-на користь ОСОБА_1 ОСОБА_1 , моральну шкоду в розмірі 75 000,00грн.;

-на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 40 000,00грн.;

-на користь ОСОБА_3 моральну шкоду в розмірі 30 000,00грн.;

-на користь ОСОБА_4 моральну шкоду в розмірі 50 000,00грн.

Рішенням Шевченківського районний суд м. Харкова від 12.06.2025 позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про стягнення матеріальної та маральної шкоди задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 5 000,00грн. на відшкодування моральної шкоди та 235,12грн. на відшкодування матеріальної шкоди. В іншій частині відмовлено.

У задоволенні позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про стягнення маральної шкоди відмовлено.

16.06.2025 від ОСОБА_1 до Шевченківського районний суд м. Харкова надійшла заява про роз`яснення судового рішення, в якій заявник просить роз`яснити судове рішення від 12 червня 2025 року щодо:

- оцінки наданих доказів з відеокамер поліції про нецензурну лайку в присутності дітей і жінки ( чи з`ясовано судом наявність цих дій і яку оцінку їм надав суд, чому цей доказ судом не враховано і не зазначено як: правовідносини застосовуються при цьому і це відповідає якому закону, нормам етики і поведінки не зазначено у рішенні);

- оцінки наданих доказів з відеокамер поліції про побиття батька в присутності дітей і дружини (суд в рішенні не зазначив оцінку цих обставин, а само чи з`ясовано судом наявність цих дій і яку оцінку їм надав суд, чому цей доказ судом не враховано і не зазначено які правовідносини застосовуються при цьому і це відповідає якому закону, нормам етики і поведінки не зазначено у рішенні).

Також заявник зазначає, що суд не навів і в цьому не зрозуміло чи можуть діти і дружина ще раз звернутись до суду після звернення до експертної установи для проведення психологічної експертизи для доведеності завдання моральної шкоди, та чи потрібно звертатись в цьому провадженні для прийняття додаткового рішення або в іншому провадженні, тобто не зрозуміло чи суду не вистачає доказів або суд в загалі вважає відсутність моральних страждань і відеодокази як джерело доказів, для суду не є доказами?

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до ч.1,2,4 статті 271 Цивільного процесуального кодексу України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Вказаним положенням статті 271 ЦПК України передбачено право осіб, які брали участь у справі та органів виконання рішення суду вимагати роз`яснення рішення, ухваленого по суті спору, коли його зміст викладено нечітко, його положення незрозумілі, внаслідок чого реалізація такого рішення і викликає труднощі чи стає неможливою.

Право роз`яснення рішення належить суду, який його ухвалив, якщо рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення суду може бути пред`явлене до примусового виконання.

Зі змісту вказаного положення статті 271 ЦПК України випливає, що роз`ясненню підлягає лише рішення суду, винесене по суті заявлених позовних вимог.

Крім того, підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Верховний Суд у постанові від 20 грудня 2023 року у справі №400/2839/22 , враховуючи існуючу судову практику з цього питання, зробив висновок, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення певних текстуальних недоліків (якості) резолютивної частини судового акта, який полягає у поясненні рішення суду у більш зрозумілій формі. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина для учасників спору є логічною та не допускає кілька варіантів тлумачення. Без відповідного роз?яснення виконання рішення суду може бути ускладненим або взагалі неможливим.

У цьому аспекті Верховний Суд звернув увагу на висновки, що сформульовані у рішенні ЄСПЛ у справі «BALAN v. The Republic of Moldova №2» (заява №49016/10), яке, головним чином, стосується встановлення правомірності роз`яснення судового рішення. Розглядаючи цю справу, ЄСПЛ зазначив, що національні суди зобов`язані не допускати порушення принципу правової визначеності під час розгляду заяви про роз`яснення судового рішення. У цьому рішення вказано, що роз`яснення рішення, яке в результаті фактично змінює спосіб його виконання, виходить за межі звичайного тлумачення чи виправлення канцелярських або судових помилок, що має наслідки, несумісні з принципом юридичної визначеності, гарантовані статтею 6 Конвенції.

У цій справі Верховний Суд визначив критерії встановлення судом можливості прийняття до розгляду заяви про роз`яснення відповідного судового рішення, а саме: заява про роз`яснення судового рішення має бути подана особою, щодо якої воно ухвалене, або особою, якою буде здійснюватися його примусове виконання; судове рішення має підлягати виконанню, але на момент подання відповідної заяви має бути ще не виконане; заявником має бути доведено, що зміст резолютивної частини судового рішення є незрозумілим (об`єктивно ускладнює або робить неможливим виконання такого рішення).

В заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Суд звертає увагу, що зі змісту заяви позивача вбачається, що останній звернувся до суду за роз`ясненням не з підстав незрозумілості резолютивної частини рішення а з підстав незгоди із судовим рішенням.

Зважаючи, що позивачем не наведено в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви та відсутність підстав для її задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.271 суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Р.О. Агапов