Справа № 128/368/25
УХВАЛА

29 липня 2025 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі

судді Карпінської Ю.Ф.,

за участі секретаря Дусанюк Н.О.,

за відсутності учасників справи,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП», фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває вищевказана цивільна справа.

10.02.2025 представник відповідача Приватного акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» адвокат Пилипець А.Ю. подав до суду відзив на позов.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою судді від 14.02.2025 відкрив провадження у справі та призначив підготовче засідання.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою від 24.04.2025 задовольнив заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Стьоби Ю.М. про заміну неналежного відповідача; у справі № 128/368/25 замінив неналежного відповідача ОСОБА_3 на належного фізичну особу підприємця ОСОБА_2 .

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою від 27.05.2025 задовольнив клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Стьоба Ю.М.; постановив вважати опискою у клопотанні сторони позивача про заміну неналежного відповідача належним зазначення прізвища належного відповідача « ОСОБА_4 » замість правильного « ОСОБА_5 »; виправив описку в ухвалі Вінницького районного суду Вінницької області від 24.04.2025, зазначивши замість невірного найменування відповідача «фізична особа підприємець ОСОБА_2 » вірно «фізична особа підприємець ОСОБА_2 » у відповідних відмінках.

28.07.2025 представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Павлов І.Г. подав відзив на позовну заяву.

У підготовче засідання 29.07.2025 учасники справи не з`явились, хоч у встановленому законом порядку повідомлялися про дату, час та місце проведення підготовчого засідання.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Стьоба Ю.М. попередньо подав до суду заяву, у якій просить підготовче засідання проводити за його відсутності, закрити підготовче провадження, просить також відмовити у прийнятті відзиву на позов та доданих до нього матеріалів, оскільки вони подані з порушенням встановлених ЦПК України строків та без попереднього направлення копії позивачу.

Представник відповідача Приватного акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» адвокат Пилипець А.Ю. у відзиві на позовну заяву просив розгляд справи проводити без участі представника ПрАТ «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП».

У частині третій статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Будь-які інші заяви чи клопотання учасники справи до суду не подавали.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Павлов І.Г. у підготовче засідання 29.07.2025 не з`явилися, хоч у встановленому законом порядку повідомлялися про дату, час та місце проведення підготовчого засідання. Сторона відповідача, скориставшись своїми процесуальними правами, подала відзив на позовну заяву.

28.07.2025 представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Павлов І.Г. подав через систему «Електронний суд» до Вінницького районного суду Вінницької області заяву про проведення засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою судді від 28.07.2025 заяву представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Павлова Ігоря Геннадійовича про проведення засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду повернув без розгляду, оскільки така заява не відповідала встановленим вимогам законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим провести підготовче засідання 29.07.2025 за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, оскільки основною умовою для відкладення підготовчого засідання не є відсутність учасників справи, а неможливість вирішення процесуальних питань у відповідному підготовчому засіданні.

Оглянувши матеріали цивільної справи № 128/368/25, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У частині першій статті 49 ЦПК України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, встановлюються судом.

У статті 122 ЦПК України визначено, що строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Згідно з частинами сьомою та восьмою статті 178 ЦПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно зі ст. 123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

У статті 126 ЦПК України визначено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, право на подання відзиву на позовну заяву може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для його подання, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

Установлено, що Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою від 24.04.2025 запропонував відповідачу фізичній особі підприємцю ОСОБА_2 протягом п`ятнадцяти днів із дня отримання даної ухвали подати відзив на позовну заяву.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою від 27.05.2025 виправив описку в ухвалі Вінницького районного суду Вінницької області від 24.04.2025, зазначивши замість невірного найменування відповідача «фізична особа підприємець ОСОБА_2 » вірно «фізична особа підприємець ОСОБА_2 » у відповідних відмінках.

Копію ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 27.05.2025 відповідач ОСОБА_2 отримала 04.06.2025, що підтверджується наявним у матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу.

Аналізуючи зміст ухвал Вінницького районного суду Вінницької області від 24.04.2025 та від 27.05.2025, останнім днем встановленого судом строку для подання відзиву на позовну заяву для відповідача фізичної особи підприємця ОСОБА_2 було 19 червня 2025 року.

Слід зазначити, що вручення поштового відправлення особисто учаснику справи, що підтверджується наявним у матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, зазвичай є переконливим доказом отримання відправлення саме адресатом. Таке переконання ґрунтується на презумпції добросовісного виконання працівниками пошти своїх обов`язків. Однак таку презумпцію може бути поставлено під сумнів і спростовано.

Оскільки добросовісність виконання службових обов`язків працівниками пошти презюмується, то відповідно обов`язок доказування, зокрема вручення неналежній особі поштового відправлення, покладається на заінтересовану особу.

Відзив на позовну заяву стороною відповідача ОСОБА_2 подано до суду лише 28.07.2025, тобто з пропуском встановленого судом строку.

Клопотання про продовження пропущеного строку на подання відзиву на позовну заяву стороною відповідача ОСОБА_2 до Вінницького районного суду Вінницької області не подано.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справі перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Питання щодо поновлення/продовження процесуального строку безпосередньо пов`язана з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).

Слід зазначити, що вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.

Водночас, як зазначив Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 (справа № 500/1912/22), застосовуючи процесуальні норми, потрібно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом.

Слід зазначити, що у статті 127 ЦПК України чітко регламентована можливість саме продовження процесуального строку, встановленого судом, за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З урахуванням положень статті 127 ЦПК України суд доходить висновку, що відсутні підстави для продовження строку для подання відзиву на позовну заяву, оскільки такий строк визначений судом, тому він міг бути лише продовжений за заявою сторони відповідача, поданою до закінчення такого строку.

Оскільки сторона відповідача не подавала заяви про продовження строку на подання відзиву, а сам відзив поданий після закінчення строків для його подання, суд вважає за необхідне такий відзив залишити без розгляду.

Крім того, у частині четвертій статті 178 ЦПК України визначено обов`язок відповідача одночасно одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду копію відзиву та доданих до нього документів надіслати іншим учасникам справи, а у частині п`ятій статті 178 ЦПК України визначено обов`язок відповідача до відзиву додати, крім іншого, документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Відповідно до ч. 7 ст. 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету у паперовій формі листом з описом вкладення.

Установлено, що відзив на позовну заяву ОСОБА_1 подано представником відповідача ОСОБА_2 адвокатом Павловим І.Г. через систему «Електронний суд».

З урахуванням положень статті 43 та статті 178 ЦПК України, до відзиву мають бути долучені докази надсилання іншим учасникам справи його копії та копій поданих до суду документів до електронного кабінету, а у разі відсутності електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність електронного кабінету у паперовій формі листом з описом вкладення.

Так, до відзиву представником відповідача адвоката Павлова І.Г. долучено докази його направлення лише представнику позивача адвокату Стьобі Ю.М. та відповідачу ПАТ «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП». Докази надсилання такого відзиву позивачу ОСОБА_1 до відзиву не додано.

Отже, подаючи до суду відзив на позовну заяву через систему «Електронний суд», представник відповідача не надав докази направлення копії відзиву з доданими до нього документами усім учасникам справи, зокрема не надав доказів направлення копії відзиву позивачу ОСОБА_1 в паперовій формі листом з описом вкладення, оскільки відсутні відомості про наявність в Осадчого Т.В. електронного кабінету.

Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

У статті 196 ЦПК України визначено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Відповідно до ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 200 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

У частині другій статті 200 ЦПК України визначено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно з п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що є підстави для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, оскільки до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті процесуальних дій вчиняти не потрібно, клопотання та заяви, що підлягали вирішенню під час підготовчого провадження, вирішені судом, інші клопотання та заяви учасники справи не подавали, тому справа може бути призначена до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження із встановленням загального порядку дослідження доказів.

Керуючись статтями 189, 197, 200, 210, 211, 247, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити підготовче провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП», фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про відшкодування шкоди.

Призначити справу до судового розгляду по суті в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні на 15 год 20 хв 06 жовтня 2025 року із встановленням загального порядку дослідження доказів.

У судове засідання викликати учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ