_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/3172/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.07.2025 року Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого - судді Огренич І.В.

за участю секретаря - Коростій М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Одеської міської ради (65026, м. Одеса, Думська площа, 1), треті особи: Пересипський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (65042, м. Одеса, вул. Ак. Заболотного, 38-А), Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Приморська державна нотаріальна контора у м. Одеса (65005, м. Одеса, вул. Богдана Хмельницького, 98), про зняття арешту з майна, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом та просить зняти арешт та оголошення заборони на відчуження з квартири АДРЕСА_2 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . При цьому позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько ОСОБА_2 та після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_2 . Однак, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про права на спадщину за законом, оскільки на підставі наказу 2н-7170 від 02.11.2007 виданого Суворовським районним судом м.Одеси, Першим відділом державної виконавчої служби Суворовського району управління юстиції м.Одеси накладено арешт на спірну квартиру. Враховуючи неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивач в іншій спосіб захистити своє порушене право не може, він вимушений звернутися до суду з даним позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами позовного провадження у порядку загального або спрощеного провадження.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 02.05.2025 провадження по справі було відкрито за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін, що передбачено ст.ст.274-279 ЦПК України, оскільки дана справа підпадає під ознаки малозначної справи.

15.05.2025 представник Одеської міської ради Славинський А.Ю. надав до суду відзив, в якому зазначив, що Одеська міська рада є неналежним відповідачем по заявленим ОСОБА_1 вимогам, а тому просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

22.05.2025 представник позивача адвокат Возняковський М.А. надав до суду відповідь на відзив, в якій з посиланням на лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» зазначив, що Одеська міська рада є належним відповідачем по справі за позовом ОСОБА_2 .

У відповідності до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, оскільки клопотання про інше від сторін не надходили.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до вимог частини другої статті 247 вказаного Кодексу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується актовим записом про смерть №2430 від 22.02.2022 відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м.Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Одеса).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_2 .

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме мано, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна вбачається, що на квартиру АДРЕСА_2 накладено обтяження на підставі наказу 2н-7170 від 02.11.2007 виданого Суворовським районним судом м.Одеси, стягнення грошової суми 7320,20 грн., заявник Перший відділ державної виконавчої служби Суворовського району управління юстиції м.Одеси.

ОСОБА_1 який є єдиним спадкоємцем померлого ОСОБА_2 з метою усунення перешкод в оформленні своїх спадкових прав, звернулася з заявою до Пересипського відділу державної виконавчої служби у м.Одесі, на що отримав відповідь, в якій заявнику пропоноване звернутись до суду з питання звільнення майна з під арешту, оскільки виконавче провадження в межах якого накладався арешт на квартиру АДРЕСА_2 , знищено у зв`язку із закінченням строків зберігання.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

У постанові від 05.07.2023 року у справі № 910/15792/20 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача.

Відповідно до ч. 2 п. 2 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Крім того, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові у справі № 725/3352/23 від 06 травня 2024 року зазначив, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами у справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів (орган фіскальної служби), банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Одеська міська рада не є органом державної виконавчої служби, не була стороною виконавчого провадження, не виступала стягувачем і не брала участі в накладенні арешту на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 263 ЦПК України законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

При таких обставинах та з огляду на те, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в позові, суд вважає вимоги ОСОБА_1 такими що не підлягають задовольню, оскільки заявлені до неналежного відповідача.

Керуючись ст.ст. 10,12,13,18,81, 211,247,258,259,273, 274-279 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Одеської міської ради, треті особи: Пересипський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Приморська державна нотаріальна контора у м. Одеса про зняття арешту з майна залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку, шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя І. В. Огренич