ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 530/797/25 Номер провадження 22-ц/814/2862/25Головуючий у 1-й інстанції Должко С.Р. Доповідач ап. інст. Дорош А. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - доповідача Дорош А. І.

Суддів: Лобова О. А., Триголова В. М.

при секретарі: Коротун І. В.

переглянув у судовому засіданні в м. Полтава за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз»

на ухвалу Зіньківського районного суду Полтавської області від 01 травня 2025 року, постановлену суддею Должко С. Р., повний текст ухвали складено дата не вказана

у справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

23.04.2025 АТ «ОГС «Полтавагаз» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в якому просило суд стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ «ОГС «Полтавагаз» заборгованість за надані послуги з розподілу природного газу у розмірі 2 070,08 грн, 216,45 грн 3% річних, 908,28 грн інфляційних витрат та 3 028 грн судового збору, а всього 6 222,81 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що між AT «Полтавагаз» та ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , укладено договір розподілу природного газу, за умовами якого оператор ГРМ зобов`язується надати споживачу послугу з розподілу природного газу, а споживач зобов`язується прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим договором. Цей договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей 633, 634, 641 та 642 ЦК України на невизначений строк. Фактом приєднання споживача ОСОБА_1 до умов договору розподілу природного газу є надання підписаної заяви-приєднання. Послуга з розподілу природного газу - послуга оператора ГРМ, яка надається споживачу та включає в себе забезпечення цілодобового доступу споживача до газорозподільної системи і розподіл (переміщення) належного споживачу (його постачальнику) природного газу газорозподільною системою з метою його фізичної доставки до межі балансової належності об`єкта споживача (п.1.4. договору). Відповідно до п. 6.1. договору розподілу природного газу оплата вартості послуги оператора ГРМ з розподілу природного газу здійснюється споживачем за тарифом, встановленим регулятором для оператора ГРМ, що сплачується як плата за річну замовлену потужність, з урахуванням вимог Кодексу газорозподільних систем. За газовий рік з 01.10.2022 по 30.09.2023 споживачем ОСОБА_1 було спожито 1082 м.куб. природного газу, 1/12 від 1082 м.куб. становить 90,1666 м.куб., 90,1666 м.куб. х 2,112 грн = 190,43 грн (березень-грудень 2024). За газовий рік з 01.10.2023 по 30.09.2024 споживачем було спожито 242 м.куб. природного газу. Так як, обсяг фактично спожитого відповідачем газу менший за 314 м.куб, вартість послуги розраховується відповідно: 1/12 від 314 м.куб становить 26,166 м.куб, 26,166 м.куб х 2,112 грн = 55,26 грн (січень-березень 2025), які споживачу було необхідно сплатити до 20 числа (включно) місяця, в якому надаються послуги з розподілу природного газу. Відповідно до заяви-приєднання від 22.06.2016 ОСОБА_1 приєдналася до умов договору розподілу природного газу (для побутового споживача) із ПАТ «Полтавагаз». Відповідно до бухгалтерського обліку АТ «Полтавагаз» станом на час звернення до суду розмір заборгованості ОСОБА_1 за період березень 2024 березень 2025 перед АТ «Полтавагаз» за розподіл природного газу становить 2 070,08 грн.

Ухвалою Зіньківського районного суду Полтавської області від 01 травня 2025 року позовну заяву Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - повернуто позивачу.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що для AT «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» не передбачено альтернативного способу подання процесуальних документів, крім, як виключно, в електронному вигляді з КЕП, тому усі без виключення процесуальні документи подані головою правління (чи представником) AT «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» у справі №530/797/25 у паперовому вигляді є поданими в межах і у спосіб, який відмінний та прямо суперечать положенням ст. 14 ЦПК України, п.п.8-16 розд.1 гл.3 Положення про ЄСІТС., а розгляд судом таких документів, поданих у паперовому вигляді, буде суперечити положенням ст. 15-1 Закону України від 02.06.2016 №1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів».

В апеляційній скарзі AT «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що позовна заява із додатками та копією позову із додатками для відповідача ОСОБА_1 була подана представником АТ «Полтавагаз» на підставі довіреності №71 від 12.12.2024 до суду 23.04.2025 у паперовому вигляді. Зазначає, що згідно ч.2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу (ч.2 ст. 177 ЦПК України). Порядок подання заяв по суті справи, у тому числі в електронній формі за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) або її окремої підсистеми (модуля) врегульовано ст. 14 ЦПК України та відповідно до вимог ч.8 цієї статті є правом будь-якого позивача або його представника, так як зазначеною частиною визначено, що реєстрація в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Тобто законодавець визначив дві можливості подання позовної заяви до суду: у паперовому вигляді (з прийому у канцелярії суду або направленням поштової кореспонденції), а також шляхом сформування позовної заяви (її подання) через електронний суду у системі ЄСІТС. При чому, лише у випадку подання позовної заяви до суду через ЄСІТС у позивача виникає обов`язок подавати через вказану електронну систему і всі інші заяви, клопотання та докази у даному провадженні, а також надавати докази направлення копії всіх поданих матеріалів іншим учасникам процесу. Водночас, при подачі позовної заяви у паперовому вигляді вказаних обов`язків позивачу ЦПК України не містить та надає йому можливість подавати всі інші заяви, клопотання та докази або у паперовому вигляді або із використанням системи ЄСІТС. Цивільний процесуальний кодекс України не містить положень про можливість суду відмовляти у відкритті провадження у цивільній справі, яка подана не через ЄСІТС, а у паперовому вигляді. Законом України від 29.06.2023 №3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким були, зокрема, внесені зміни до ЦПК України в частині обов`язковості адвокатами, юридичними особами реєстрацію своїх електронних кабінетів в судовій інформаційно - телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами. Водночас, вказаними змінами не була встановлено обов`язковість подання адвокатами або юридичними особами позовних заяв лише через вказану систему Електронного суду, та визначені дії адвокатів та/або представників юридичних осіб у випадку подання позовних заяв через систему Електронний суду, а також їх обов`язок отримувати всю кореспонденцію від суду через електронний кабінет. Проте, на зазначене суд першої інстанції увагу не звернув увагу та помилково дійшов висновку про повернення позовної заяви.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить залишити її без задоволення, ухвалу суду першої інстанції без змін.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1. ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Згідно встановлених судом першої інстанції обставин вбачається, що суд першої інстанції, дослідивши матеріали справи дійшов висновку, що позовна заява підлягає поверненню відповідно до п. 1 ч. 4 статті 185 ЦПК України, як не підписана особою, що її подала, з врахуванням наступного.

Відповідно до вимог ГПК України, КАС України, КПК України, ЦПК України, КУпАП, Кодексу України з процедур банкрутства, законів України «Про судоустрій і статус суддів», «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги», «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та інших нормативно-правових актів: рішення Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).

Положення про ЄСІТС: п.8 розд.1 гл.3 - підсистема "Електронний кабінет" (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в Інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав;п.10 розд.1 гл.3 - адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку; п.16 розд.1 гл.3 - процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

Листом від 04.10.2021 за №15-17853/21 (додаток № 1) ДСА України повідомило Міністерства, інші органи виконавчої влади, обласні державні адміністрації, КМДА, НААУ, місцеві та апеляційні суди, ТУ ДСА України про те, що з початку функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС відповідно до вимог процесуального законодавства (пункту 6 статті 6 ГПК України, пункту 6 статті 18 КАСУ, пункту б статті 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Відповіддю від 09.08.2023 за № інф/К838-25-811/23 ДСА України повідомило, що лист ДСА України від 04.10.2021 за №15-17853/21 «Про початок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» надіслано до відповідних адресатів, зазначених у цьому листі, зокрема, до: Міністерств, інших органів виконавчої влади, обласних державних адміністрацій, КМДА, НААУ, місцевих та апеляційних судів, ТУ ДСА України.

У газеті «Голос України» від 04.10.2021 №168 (7668) Вищою Радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистем ЄСІТС - «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку. П.п.5.5 п.5 гл.1 - ідентифікаційні дані особи - для юридичних осіб: ідентифікаційний код юридичної особи (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України, - код в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України); для фізичних осіб - підприємців: реєстраційний номер облікової картки платника податків, для адвокатів - номер та дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; для фізичних осіб: унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі, реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серія паспорта. Для фізичних осіб - громадян України номер і серія паспорта є ідентифікаційними даними виключно за відсутності у такої фізичної особи РНОКПП або УНЗР; п.25 розд.2 гл.З - процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді та розглядом у Вищій раді правосуддя справ про порушення суддею (прокурором) вимог щодо несумісності, дисциплінарного проступку судді, втручання в діяльність судді, можуть подаватися до суду та Вищої ради правосуддя в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд». П.11 розд.2 гл.3 - Процедура реєстрації Електронного кабінету фізичної особи та фізичної особи - підприємця здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису такої особи.

Процедура реєстрації Електронного кабінету юридичної особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису (КЕП) керівника такої юридичної особи, що підтверджується даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Сертифікат кваліфікованого електронного підпису такої посадової особи повинен містити ідентифікаційні дані як юридичної, так і посадової особи.

Керівник юридичної особи засобами програмного забезпечення Електронного кабінету може уповноважувати працівників юридичної особи (в тому числі себе) або інших фізичних осіб чи фізичних осіб - підприємців на перегляд, створення та надсилання електронних документів, а також вчинення інших дій від імені юридичної особи з використанням власних Електронних кабінетів таких фізичних осіб чи фізичних осіб - підприємців. Пунктами 8.5 - 8.7, глава 8 Інструкції користувача «Електронний Суд» ЄСІТС Наказ ДП «ЦСС» № 230-ОД від 29.12.2023 зазначається: для реєстрації та авторизації електронного кабінету юридичної особи потрібно використовувати КЕПшрддсішщщса підприємства (керівника), тобто виключно керівника.

Повноваження керівника підприємства будуть автоматично перевіряться з ЄДР при активації та авторизації кабінету юридичної особи.

Кабінет фізичної особи керівника та юридичної особи між собою об`єднанні.

З кабінету юридичної особи формуються та направляються заяви/клопотання до суду. При цьому, на заяву/клопотання та додатки буде накладено КЕП керівника підприємства. До списку додатків автоматично буде додано витяг з ЄДР, завірений системним КЕП. П.п 11.2.1 пункту 11.2 глави 118 Інструкції користувача «Електронний Суд» ЄСІТС Наказ ДП «ЦСС» № 230-ОД від 29.12.2023 вказано: надання права подачі заяви представнику юридичної особи: Фізична особа може отримати засобами EC право подачі заяви як представник юридичної особи лише за умови, що така фізична особа зареєстрована в системі EC юридичної особи. П.8 розд.1 гл.3 - підсистема "Електронний кабінет" (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений веб-сервіс, що має офіційну адресу в Інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав; п.10 розд.1 гл.3 - адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку; п.16 розд.1 гл.3 - процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису (КЕП), прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

Закон України від 05.10.2021 №2155-VIII «Про електронні довірчі послуги»: п.8 ч.І ст.1 - електронна ідентифікація-процедура використання ідентифікаційних даних особи в електронній формі, які однозначно визначають фізичну, юридичну особу або представника юридичної особи; п.19 ч.І ст.1 - ідентифікаційні дані особи - унікальний набір даних, який дає змогу однозначно встановити фізичну, юридичну особу або представника юридичної особи; п.20 ч.І ст.1 - ідентифікація особи - процедура використання ідентифікаційних даних особи з документів, створених на матеріальних носіях, та/або електронних даних, в результаті виконання якої забезпечується однозначне встановлення фізичної, юридичної особи або представника юридичної особи; п.4 ч.2 ст.24 - кваліфіковані сертифікати відкритих ключів обов`язково повинні містити ідентифікаційні дані, які однозначно визначають користувача електронних довірчих послуг, у тому числі обов`язково: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) підписувана та унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі або реєстраційний номер облікової картки платник: податків, або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний податковий орган та мають відмітку в паспорті про прав: здійснювати платежі за серією та номером паспорта) або; найменування або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) створювача електронне: печатки та код згідно з Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України, за якими здійснено його державну реєстрацію, або унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі, або реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний податковий орган та мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта).

З врахуванням викладеного, суд першої інстанції визнав, що кожен процесуальний документ, а саме позовна заява, клопотання тощо, подані юридичною особою, підлягають обов`язковому засвідченню КЕП керівника AT «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» (Код ). КЕП містить обов`язкові ідентифікаційні дані юридичної особи якими є ідентифікаційний код юридичної особи (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України, - код в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України). При цьому, усі без виключення процесуальні документи подані юридичною особою, якими є позовна заява, клопотання, заяви тощо подаються виключно з використанням системи «Електронний суд» за підписом керівника AT «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» ().

Так, судом першої інстанції встановлено, що позовна заява АТ Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» подана представником, адвокатом Ревягіною С.І.

Відповідно до ч.6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до ч.8 ст. 14 ЦПК України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремо: підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч.9 ст. 14 ЦПК України суд проводить розгляд судової справи за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У постанові від 29.08.2024 у справі №990/174/24 Велика Палата Верховного Суду встановила, що вимога про звернення до суду через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженого рішенням ВРП від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 [цей пункт відповідає частині шостій статті 18 КАС], та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС. Звернення фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших передбачених пунктом 10 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС осіб) до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду у зазначеній постанові вказала, що з огляду на «якість закону» [поняття «якість закону» означає, що національне законодавство має бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на конвенційні права цих людей (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини від 24.04.2008 у справі «Є. Г. та інші проти Болгарії» (С. G. and Others v. Bulgaria), заява № 1365/07, § 39, від 09.01.2013 у справі «Олександр Волков проти України» (Oleksandr Volkov v. Ukraine), заява № 21722/11, § 170)] фізична особа (за винятком адвокатів та інших передбачених пунктом 10 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС осіб) при зверненні до суду має чітко розуміти, що в неї є можливість через підсистему «Електронний суд» створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи, проте реєстрація офіційної електронної адреси для фізичної особи в ЄСІТС є добровільною, а кваліфікований електронний підпис має презумпцію його відповідності власноручному підпису, тому в такому випадку звернення до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є аналогічним безпосередньому зверненню до суду.

На підставі викладеного вище, суд першої інстанції дійшов висновку, що для AT «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» (Код ) не передбачено альтернативного способу подання процесуальних документів, крім, як виключно, в електронному вигляді з КЕП, то усі без виключення процесуальні документи, подані головою правління (чи представником) AT «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» (Код ) у справі № 530/797/25 у паперовому вигляді, є поданими в межах і у спосіб який відмінний та прямо суперечать положенням ст. 14 ЦПК України, п.п.8-16 розд.1 гл.3 Положення про ЄСІТС. А розгляд судом таких документів, поданих у паперовому вигляді, буде суперечити положенням ст.15-1 Закону України від 02.06.2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів».

Апеляційний суд не погоджується з висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви визначені статтею 175 ЦПК України, згідно із частиною другою якої позовна подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч.1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Згідно матеріалів справи вбачається, що 23.04.2025 представником АТ «ОГС «Полтавагаз» - адвокатом Ревягіною С.І. подано до Зіньківського районного суду Полтавської області позовну заяву до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, у письмовому вигляді, безпосередньо до канцелярії суду.

При цьому, у даній позовні заяві зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Зокрема зазначено, що позивачем є АТ «ОГС «Полтавагаз», , адреса місцезнаходження: 36000, м. Полтава, вул. В. Козака 2а, наявний електронний кабінет.

При цьому, колегія судді зазначає, що згідно ч.8 ст. 14 ЦПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Тобто, чинним цивільним процесуальним законодавством не встановлено імперативного способу звернення до суду виключно в електронному вигляді через ЄСІТС або з накладенням КЕП, а навпаки передбачено право подання документів до суду в паперовій формі.

З врахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції наведене залишив поза увагою та дійшов помилкового висновку про повернення позовної заяви з підстав, передбачених п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Водночас, колегія суддів вважає також помилковим застосування судом першої інстанції правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 29.08.2024 у справі №990/174/24, оскільки обставини справи №990/174/24 не є релевантними обставинам даної справи (№550/797/25).

Так, у справі №990/174/24 позивач звернувся до суду в електронному вигляді без накладення КЕП відповідно до чинного законодавства.

При цьому, у даній справі представником АТ «ОГС «Полтавагаз» - адвокатом Ревягіною С.І. подано до Зіньківського районного суду Полтавської області позовну заяву до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, у письмовому вигляді, безпосередньо до канцелярії суду.

За висновками ЄСПЛ, право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 04 грудня 1995 року).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року).

Реалізуючи положення Конвенції, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зважаючи на наведене, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції про обов`язковість звернення позивача як юридичної особи, яка має зареєстрований в ЄСІТС кабінет, виключно в електронному вигляді через КЕП суперечить вимогам процесуального закону.

Отже, оскаржувану ухвалу не можна визнати законною, у зв`язку із чим вона підлягає скасуванню на підставі п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з п.6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст. ст. 367 ч.1, 2, 368 ч. 1, 374 ч.1 п. 6, 379 ч.1 п. 4, 381 384 ЦПК України, Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» задовольнити.

Ухвалу Зіньківського районного суду Полтавської області від 01 травня 2025 року скасувати.

Справу за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення. Якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, то касаційна скарга на неї подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 07 липня 2025 року.

СУДДІ: А. І. Дорош О. А. Лобов В. М. Триголов