Справа № 761/1619/25
Провадження № 2/761/4697/2025
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

17 липня 2025 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Романишеної І.П.,

за участі секретаря Біловус Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

У січні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання заповіту недійсним.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Шевченківського районного суду міста Києва від 13.01.2025 року в провадження судді Романишеної І.П. надійшла вищевказана цивільна справа.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 17.01.2025р. відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 19.02.2025 року, яке в подальшому було відкладено.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 19.02.2025р. задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів.

17.07.2025 року на адресу Шевченківського районного суду міста Києва надійшла заява від позивача про залишення позовної заяви без розгляду.

У судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, місце та час розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку.

Суд, дослідивши матеріали справи в обсязі, необхідному для вирішення питання щодо залишення позову без розгляду, встановив наступне.

Згідно із частиною четвертою статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Положеннями статті 13 ЦПК України встановлено принципи диспозитивності цивільного судочинства, а саме передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 20 ЦК України особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд, у тому числі, реалізовує своє право на захист.

Згідно з положеннями п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

За змістом статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Подання заяви про залишення позову без розгляду є правом позивача, який на власний розсуд розпоряджається своїми правами, таке право є абсолютним і не залежить від волі інших учасників процесу. Суд не зобов`язаний при вирішенні відповідного питання з`ясовувати обставини, які стосуються суті справи або мотивів, у зв`язку з якими така заява подана (правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 756/10846/15-ц (провадження № 61-3475св19), № 441/1609/19 від 04 квітня 2022р.).

Аналогічні правові позиції викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 січня 2024 року у цивільній справі № 303/5544/18, а також у постановах від 29.11.2018 у справі №910/22824/17 та від 13.10.2021р. у справі № 903/126/21, прийнятих Касаційним господарським судом, які також підлягають застосуванню до спірних правовідносин враховуючи, що ЦПК України та ГПК України містять тотожні норми права.

Враховуючи викладене, оскільки позивач подав заяву про залишення позову без розгляду до початку розгляду справи по суті, суд приходить до висновку, що заява позивача підлягає задоволенню, а позов слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 189, 196-200, 257, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА