Справа № 570/4012/23
Номер провадження 2/570/52/2025
У Х в а л а

14 липня 2025 року м.Рівне Рівненський районний суд Рівненської області в особі судді Гладишевої Х.В.,

за участю: секретаря судового засідання Атаманюк С.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави до Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування рішення сільської ради та витребування земельних ділянок, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Рівненського районного суду Рівненської області перебуває цивільна справа за позовом керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави до Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування рішення сільської ради та витребування земельних ділянок.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 04.08.2023 прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі, розпочато підготовче провадження у справі та призначено підготовче засідання з участю сторін.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області 08.11.2023 закрити підготовче провадження в справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 27.01.2025 клопотання Здолбунівської окружної прокуратури Рівненської області про повернення до стадії підготовчого провадження - задоволено. Постановлено, повернутися до стадії підготовчого провадження у справі №570/4012/23 та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 10.02.2025 постановлено заяву Здолбунівської окружної прокуратури про зміну предмету позову - прийняти до розгляду. Розглянути позовні вимоги керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави до Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , у такій редакції:

- визнати незаконним та скасувати рішення Городоцької сільської ради від 27.06.2014 №914 "Про затвердження проекту землеустрою та надання (передачу) земельних ділянок у власність гр. ОСОБА_1 для ведення особистого селянського господарства";

- витребувати у ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Городоцької територіальної громади в особі Городоцької сільської ради () у комунальну власність земельну ділянку з кадастровим номером :09:051:0394 площею 0,0271 га, розташовану у межах населеного пункту в с. Карпилівка Городоцької сільської ради Рівненського району;

- витребувати у ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Городоцької територіальної громади в особі Городоцької сільської ради () у комунальну власність земельну ділянку з кадастровим номером :09:051:0395 площею 0,0929 га, розташовану у межах населеного пункту в с. Карпилівка Городоцької сільської ради Рівненського району;

- скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :09:051:0396 площею 0,0497 га;

- скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :09:051:0397 площею 0,0503 га;

- витребувати у ОСОБА_3 (ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) на користь Городоцької територіальної громади в особі Городоцької сільської ради () у комунальну власність земельну ділянку площею 0,10 га кадастровий номер :09:051:0086, розташовану у межах населеного пункту в с.Карпилівка Городоцької сільської ради Рівненського району. У підготовчому засіданні оголошено перерву до 18 лютого 2025 року до 15 год. 15 хв.

Ухвалою суду від 07.04.2025 заяву Здолбунівської окружної прокуратури про зміну предмету позову - прийнято до розгляду. Постановлено розглянути позовні вимоги керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави до Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , у такій редакції:

1. визнати незаконним та скасувати рішення Городоцької сільської ради від 27.06.2014 №914 "Про затвердження проекту землеустрою та надання (передачу) земельних ділянок у власність гр. ОСОБА_1 для ведення особистого селянського господарства";

2. Витребувати у ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Городоцької територіальної громади в особі Городоцької сільської ради () у комунальну власність земельну ділянку з кадастровим номером :09:051:0394 площею 0,0271 га, розташовану у межах населеного пункту в с.Карпилівка Городоцької сільської ради Рівненського району;

3. Витребувати у ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Городоцької територіальної громади в особі Городоцької сільської ради () у комунальну власність земельну ділянку з кадастровим номером :09:051:0395 площею 0,0929 га, розташовану у межах населеного пункту в с.Карпилівка Городоцької сільської ради Рівненського району;

4. Скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :09:051:0421 площею 0,12 га;

5. Витребувати у ОСОБА_3 (ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) на користь Городоцької територіальної громади в особі Городоцької сільської ради () у комунальну власність земельну ділянку площею 0,10 га кадастровий номер :09:051:0086, розташовану у межах населеного пункту в с.Карпилівка Городоцької сільської ради Рівненського району.

6. Скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :09:051:0396 площею 0,0497 га;

7. Скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :09:051:0397 площею 0,0503 га.

8. Стягнути з відповідачів на користь Рівненської обласної прокуратури (р/р UA0015371, МФО 820172, ЗКПО 02910077, банк одержувач Державна казначейська служба України, м. Київ, код класифікації видатків бюджету 2800) кошти витрачені на сплату судового збору при здійсненні представництва інтересів держави в сумі 8052 гривень. У підготовчому засіданні оголошено перерву до 30 квітня 2025 року до 15 год. 30 хв.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 24.06.2025 позовну заяву керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави до Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування рішення сільської ради та витребування земельних ділянок - залишено без руху та надато позивачу п`ятиденний строк з дня отримання повної ухвали для усунення недоліків шляхом надання суду документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви 28.07.2023.

30.06.2025 від позивача надійшли письмові пояснення на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху. Зазначає, шо на момент звернення з позовом прокурора до суду та відкриття провадження у справі № 570/4012/23 (04.08.2023) редакція ст.177 ЦПК України, зокрема ч. 4, передбачала, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відтак, позовна заява окружної прокуратури на час подання до суду (28.07.2023) відповідала вимогам, викладеним ст. 177 ЦПК України, та підстав для залишення її без руху судом не вбачалось. Таким чином, норми ЦПК України підлягають застосуванню в редакції, чинній на час вчинення окремої процесуальної дії - звернення прокурора з позовом до суду (28.07.2023). Оскільки позовна заява відповідає вимогам ст.177 ЦПК України у редакції, чинній на дату звернення прокурора до суду (28.07.2023) та дату відкриття провадження у справі (04.08.2023), підстави для подання прокурором до суду оцінки (експертно грошової оцінки земельної ділянки) земельних ділянок та документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів вартості земельних ділянок, відсутні. Вказує, що невнесення прокурором вартості майна виключає можливість постановлення рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача, але не виключає можливість розгляду справи за позовом прокурора та ухвалення судом рішення про витребування майна у недобросовісного набувача. При цьому, у випадку підтвердження в ході судового розгляду недобросовісності набувача суд задовольняє позов без застосування ч. 5 ст. 390 ЦК України, а у разі спростування відповідних доводів прокурора і встановлення обставин добросовісності відповідача відмовляє у задоволенні позову, застосовуючи ч. 5 ст. 390 ЦК України, з огляду на невнесення прокурором вартості майна на депозитний рахунок суду. Тобто, у випадку якщо під час судового розгляду на стадії ухвалення рішення суд у цій справі дійде висновку про те, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є добросовісними набувачами і до спірних правовідносин підлягають застосуванню норми ст. 388 ЦК України і ч. 5 ст. 390 ЦК України, це є підставою для відмови у позові, а не для залишення позову без руху. Тому висновки суду про те, що незастосування на цій стадії судового розгляду справи положень Закону №4292-ІХ може зумовити негативні правові, майнові та процедурні наслідки для відповідачів, в тому числі втрату майна без компенсації, є безпідставними. Крім того, вказує, що з моменту поділу, а в подальшому об`єднання спірних земельних ділянок відповідачами, стало неможливим визначити вартість земельних ділянок з кадастровими номерами: :09:051:0085, :09:051:0086, оскільки останні перестали існувати як об`єкти цивільних прав. При цьому, станом на 28.07.2023, земельні ділянки, які на даний час є предметом спору (к.н. :09:051:0394, :09:051:0395, :09:051:0421), ще не існували. Таким чином, у експерта також відсутня можливість провести експертну грошову оцінку станом на дату, яка вже минула.

Враховуючи не усунення прокурором/позивачем недоліків викладених в ухвалі Рівненського районного суду Рівненської області від 24.06.2025, аналізуючи встановлені обставини справи та надаючи їм оцінку, суд враховує наступне.

Залишаючи позовну заяву без руху судом було звернуто увагу на те, що Законом України "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача", який набрав чинності 09.04.2025, було внесено зміни, зокрема, до положень ст.ст. 261, 388, 390 і 391 ЦК України, які мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом.

Так, у відповідності до ч.5 ст.390 ЦК України суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади. Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Також, судом прийнято до уваги, що за змістом ч. 5 ст.12 ЦК України добросовісність набувача презюмується, тобто незаконний набувач вважається добросовісним, поки не буде доведено протилежне. Добросовісність є однією із загальних засад цивільного законодавства (п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України).

Саме в ході розгляду даної справи суду необхідно оцінити наявність або відсутність добросовісності зареєстрованого володільця нерухомого майна, оскільки судове рішення, ухвалене за відсутності перевірки добросовісності/недобросовісності набувача, що має важливе значення як для застосування положень ст.ст. 387, 388 ЦК України, так і для визначення критерію пропорційності втручання у право набувача майна, не зможе вважатися таким, що відповідає нормам справедливого судового розгляду згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України.

Суд зауважив, що на стадії підготовчого провадження суд не вирішує питання належності, допустимості, достовірності чи достатності доказів, дослідження яких відбувається лише під час розгляду справи по суті, а оцінка під час ухвалення судового рішення, оскільки жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Ухвалою суду від 24.06.2025 встановлено, що внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду є обов`язковою умовою для вирішення спору, імперативною нормою закону.

Крім того, судом прийнято до уваги внесення змін Законом України "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача", зокрема й до ч. 4 ст. 177 і ч. 2 ст. 185 ЦПК України, хоча такі були внесені після відкриття провадження у справі, водночас зауважено, що норми вищевказаних статтей ЦК України, підлягатимуть застосування судом під час ухвалення судового рішення у даній справі, оскільки мають зворотню дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, добросовісність якого, в свою чергу, може бути спростована виключно в ході розгляду справи.

Невиконання процесуального закону, а також судового рішення є неприпустимим.

Водночас, позивач стверджує, що експерт не має можливості здійснити оцінку вартості земельних ділянок станом на дату, яка вже минула (28.07.2023), оскільки на вказану дату спірні земельні ділянки які є предметом спору ще не існували.

Разом з тим, доводи позивача щодо неможливості проведення експертної оцінки вартості земельних ділянок станом на 28.07.2023 з підстав того, що на вказану дату такі ділянки нібито не існували, є необґрунтованими.

Чинне законодавство України та національні стандарти оцінки не виключають можливості проведення ретроспективної оцінки майна, у тому числі земельних ділянок, станом на дату в минулому, за умови наявності достатніх вихідних даних для її проведення.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», а також Національного стандарту №?1, оцінка може здійснюватися на будь-яку визначену замовником дату, включаючи таку, що вже минула.

Крім того, наявність чи відсутність державної реєстрації ділянки на певну дату не є перешкодою для проведення оцінки її ринкової вартості, якщо об`єкт міг бути ідентифікований (наприклад, шляхом кадастрового поділу, документів попереднього користування, технічної документації, рішення органу місцевого самоврядування тощо).

Таким чином, наявні правові та методичні підстави для здійснення ретроспективної оцінки, а отже, відповідні твердження позивача не можуть бути прийняті судом як підстава для відмови в призначенні експертизи.

Згідно із п. 6 та п. 7 ч. 2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч. 4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Право на доступ до правосуддя не передбачає невиконання вимог закону та судових рішень, які набрали законної сили.

Відповідно до ч. 13 ст. 187 і п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, що не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

На підставі вищезазначеного, керуючись Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», ст.ст. 2, 4, 12, ч. 13 ст. 187, ст.ст. 189, 196-198, 200, 257-261, 353-355 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави до Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування рішення сільської ради та витребування земельних ділянок - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Рівненського апеляційного суду або через Рівненський районний суд Рівненської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Гладишева Х.В.