Справа № 495/813/25
Провадження № 2/513/613/25
Саратський районний суд Одеської області
16 липня 2025 року Саратський районний суд Одеської області
в складі головуючого судді Миргород В.С.,
при секретарі судового засідання Аркуші І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, цивільну справу № 495/813/25 за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Джулай Аліни Анатоліївни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд, -
В С Т А Н О В И В:
07 лютого 2025 року позивач ОСОБА_1 , через свого представника ОСОБА_3 звернулася до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовною заявою про розірвання шлюбу до ОСОБА_2 .
Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 10 лютого 2025 року цивільна справа № 495/813/25, передана за підсудністю на розгляд Саратському районному суду Одеської області.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справ між суддями від 02 квітня 2025 року, справу передано на розгляд судді Миргород В.С.
Ухвалою Саратського районного суду від Одеської області від 07 квітня 2025 року розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
15 липня 2025 року через систему «Електронний суд» до Саратського районного суду Одеської області надійшла заява від представника позивача адвоката Джулай А.А., якою остання просить залишити позов без розгляду (Вх. № 4384/25-Вх 15.07.2025 р.).
Позивач та її представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового засідання, шляхом направлення судової повістки в особистий кабінет системи «Електронний суд», до суду не з`явились, до позову додали заяву, якою не заперечують проти розгляду справи за відсутності представника позивача.
У відповідності до ч.3 ст.211, ст.223 ЦПК України, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін, належних чином повідомлених про день, місце та час розгляду справи на підставі наявних у справі доказів.
Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні».
Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.
В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши клопотання відповідача та враховуючи ухвалу суду по справі № 495/813/25 про відкриття провадження, суд прийшов до такого.
Так, підстави для залишення позову без розгляду визначені ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України.
Приписами пункту 4 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.
Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Необмежена в праві на звернення до суду за захистом своїх прав і ОСОБА_1 .
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, як це визначено ч. 1 ст. 13 ЦПК України.
При вирішенні питання про відкриття провадження у справі, суд встановив, що відповідно до ухвали судді Саратського районного суду Одеської області Миргород В.С. від 07 квітня 2025 року, прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, відкрито провадження у цивільній справі № 495/813/25 у спрощеному позовному провадженні із викликом сторін на 28 травня 2025 року о 14 годині 00 хвилин. Згодом судове засідання по справі перенесено на 15 годину 30 хвилин 16 липня 2025 року.
Розглянувши клопотання представника позивача, суд прийшов до такого.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).
Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Відповідно до положень п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.
Залишення позову (заяви) без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена.
Частиною другою статті 49 ЦПК України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.
Виходячи з аналізу положень статей 12, 13, 43, 49, 257 ЦПК України, можна дійти висновку, що позивач має право подати заяву про залишення позову без розгляду, у зв`язку з чим виключно позивачу належить право вибору характеру своїх процесуальних дій: залишити позов без розгляду, чи закінчити судовий розгляд справи.
Оскільки позивач користуючись своїм правом самостійно, відповідно до вимог ст. ст.13, 49 ЦПК України, на ініціювання заяви про залишення без розгляду позовної заяви, просить залишити позов без розгляду, що не суперечить чинному законодавству, суд знаходить, що позовну заяву слід залишити без розгляду.
Підстав для відмови в прийнятті заяви про залишення заяви без розгляду судом не встановлено.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 49, 257, 260 ЦПК України, суд,-
П О С Т А Н О В И В :
Заяву представника позивача адвоката Джулай Аліни Анатоліївни про залишення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, без розгляду задовольнити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції в частині залишення позову без розгляду подається до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення в іншій частині оскарженню не підлягає.

Суддя В. С. Миргород