Справа № 545/725/18
Провадження № 2-зз/545/7/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.07.2025 Полтавський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді- Путрі О.Г.,

при секретарі - Литвинову В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві в приміщенні суду заяву позивача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В :

До Полтавського районного суду Полтавської області звернувся позивач ОСОБА_1 із заявою, про скасування заходів забезпечення позову, що були вжиті ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави віл 05.02.2019 року, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 та заходи забезпечення позову, вжиті на підставі Постанови Полтавського апеляційного суду від 04.11.2020 року,якою вжито заходи забезпечення зустрічного позову ОСОБА_2 (про поділ рухомого майна і стягнення грошової компенсації) шляхом накладення арешту на вказану квартиру та на рухоме майно, що знаходиться в даній квартирі.

Сторони в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи подану заяву, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

На підставі ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до вимоги ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для скасування заходів забезпечення позову, суд враховує, що позов в межах якого вживались заходи забезпечення, було розглянуто по суті з ухваленням рішення, а отже необхідність у застосуванні заходу забезпечення позову відпала, крім того, суд бере до уваги інтереси осіб, права яких можуть бути порушенні, у зв`язку із застосуванням відповідних заходів,

Судом встановлено, що рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 05.03.2013 р. № 1625/2186/12 припинено право спільної сумісної власності між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , як колишнім подружжям, на майно, яке під час судового розгляду було визнано судом спільною сумісною власністю. Вказаним рішенням суду визнано за кожним право особистої приватної власності на майно, що перебувало у спільній сумісній власності. (а.с.14-16).

В лютому 2019 року ОСОБА_2 звернулася до ОСОБА_1 про стягнення грошової компенсації за різницю вартості майна у частках, виділених кожному з колишнього подружжя в особисту приватну власність. Позов був пред`явлений відносно квартири АДРЕСА_2 , на яку рішенням Полтавського районного суду Полтавської області 05.03.2013 року визнано за ним право власності.

Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави віл 05.02.2019 року, вжито заходи забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 та встановлено заборону останньому вчиняти будь-які дії спрямовані на відчуження та передачу вказаної квартири третім особам у користування, передачу прав на вказану квартиру, а так само й передачу в іпотеку або як спосіб виконання будь-яких зобовязань перед третіми особами. (а.с.41,42).

Постановою Полтавського апеляційного суду від 04.11.2020 (справа №545/1648/20) вжито заходи забезпечення зустрічного позову ОСОБА_2 (про поділ рухомого майна і стягнення грошової компенсації) шляхом накладення арешту на вказану квартиру та на рухоме майно, що знаходиться в даній квартирі. (а.с.33-35).

Постановою Полтавського апеляційного суду від 08.05.2019 (справа №554/827/19) ухвалу Октябрського районного суду м.Полтави від 05.02.2019 у частині вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом встановлення заборони ОСОБА_1 вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження та передачу зазначеної квартири третім особам у користування, передачу прав на вказану квартиру, а так само й передачу в іпотеку або як спосіб виконання будь-яких зобов`язань перед третіми особами, - скасовано та постановлено в цій частині нову ухвалу, якою у задоволенні заяви ОСОБА_2 в цій частині відмовлено В іншій частині ухвалу Октябрського районного суду м.Полтави від 05.02.2019 залишено без змін.

У подальшому з позовною заявою ОСОБА_2 звернулася до ОСОБА_1 про стягнення грошової компенсації за різницю вартості майна у частках, виділених кожному з колишнього подружжя в особисту приватну власність, та справа №554/827/19 була передана до Полтавського районного суду Полтавської області.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 27.09.2019 позови об`єднані в одне провадження з присвоєнням загального номера справи №545/725/18.

Рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 02.10.2023 (справа №545/725/18) у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації за частку майна бувшого подружжя відмовлено повністю за недоведеністю. Закрито провадження у справі на підставі пункту 3 частини першої статті 255 ЦПК України в частині зустрічних позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошової компенсації за різницю вартості майна сторін унаслідок розірвання шлюбу в сумі 2773200,00 грн. В іншій частині позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 відмовлено за недоведеністю. (а.с.36).

Постановою Полтавського апеляційного суду від 22.05.2024 рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 02.10.2023 залишено без змін. (а.с.22-32).

Постановою Полтавського апеляційного суду від 17.07.2024 заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позву залишено без задоволення, у зв?язку з тим, що в апеляційного суду в розумінні положень ст.158 ЦПК України відсутні дискреційні повноваження на скасування заходів забезпечення позову, які вживались судом першої інстанції.(а.с.20-21).

27.08.2024 ОСОБА_1 звернувся до Октябрського районного суду м.Полтави (за місцем знаходження арештованого об`єкту нерухомості) із позовом до ОСОБА_2 про скасування арешту з квартири АДРЕСА_1 , накладеного ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 05.02.2019 та постановою Полтавського апеляційного суду від 04.11.2020.

Рішенням Октябрського районного суду м.Полтави від 28.02.2025 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття арешту з квартири задоволено. Скасовано арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 на праві власності.

Постановою Полтавського апеляційного суду Полтавської області від 19.06.2025 року рішенням Октябрського районного суду м.Полтави від 28 лютого 2025 року скасовано та ухвалено нове, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 про зняття арешту з квартири відмовлено. (а.с.17-19).

Згідно вказаної постанови, ОСОБА_1 роз`яснено, що арешт на квартиру позивача, про скасування якого він заявив, був накладений у межах розгляду справи №545/725/18 Полтавським районним судом Полтавської області, у якій прийнято рішення про відмову у позовних вимогах ОСОБА_1 та зустрічних позовних вимогах ОСОБА_2 із закриттям справи в частині її зустрічних вимог. Указане рішення після перегляду апеляційною інстанцією набрало чинності, тоу йому необхідно звернутися до суду першої інстанції із заявою про скасування заходів забезпечення позову.

Частинами 1, 2 ст.158 ЦПК України передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Згідно ч.ч.9,10 ст.158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суду відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Крім того, згідно ст. 158 ЦПК України скасування заходів забезпечення позову має бути вирішено судом, у провадженні якого перебуває справа на час ухвалення судового рішення за результатами її судового розгляду.

Щодо вимоги позивача про скасування арешту накладеного державним виконавцем на підставі ухвали суду від 05.02.2019 року на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 на праві власності, суд вважає, за необхідне у її задоволенні відмовити, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 6 ч. 4 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є, зокрема, отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 150, п. 9 ст. 158 ЦПК України, п. 6 ч. 4 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" та з урахуванням того, що суди не можуть діяти на виконання функцій інших органів, у відповідному випадку підлягають скасуванню саме заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на майно, вжиті відповідною ухвалою суду, а не скасування арешту, накладеного відповідним органом державної виконавчої служби чи приватним виконавцем.

Отже, враховуючи те, що дана цивільна справа розглянута з винесенням рішення про відмову в позові, тоді як судом були вжиті заходи забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_1 у вчиняти будь-які дії щодо квартири АДРЕСА_1 до набрання законної сили рішенням суду, останнє набрало законної сили, але при цьому судом не було прийняте рішення про скасування заходів забезпечення позову, а відтак клопотання про скасування заходів забезпечення позову слід задовольнити частково.

Суд роз`яснює, що ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, відповідно до п. 6 ч. 4 ст.59 Закону України "Про виконавче провадження", є підставою для зняття виконавцем арешту з майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. 158 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву про скасування заходів забезпечення позову задовольнити частково.

Заходи забезпечення позову, застосовані на підставі ухвали Октябрського районного суду Полтавської області від 05.02.2019 року, у вигляді арешту, накладеного на квартиру АДРЕСА_1 скасувати.

Заходи забезпечення позову, застосовані на підставі Постанови Полтавського апеляційного суду від 04.11.2020 року, у вигляді арешту накладеного на квартиру АДРЕСА_1 , а також рухомого майна, що знаходиться у даній квартирі, а саме: меблеву стінку фірми «Лирс»; стіл та 9 стільців білого кольору, натуральний дуб, виробник Іспанія; меблеву стінку з натурального дубу для гостьової кімнати білого кольору, виробництво Іспанія,; двоспальну кровать,; трюмо із дзеркалом; дві тумбочки біля ліжка; шафу-купе Стенлі білого кольору, виготовлена із натурального дерева під замовлення у м. Полтаві,; стінку меблеву; шафу-купе Стенлі; кровать-диван; набір меблів для коридору виконаних під замовлення скасувати.

В іншій частині заяви відмовити.

Заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у 15-денний термін з моменту її проголошення.

Суддя: О.Г.Путря