ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/821/785/25 Справа № 711/3120/22
Придніпровський районний суд м. Черкаси
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

11 липня 2025 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

Сіренка Ю.В., Гончар Н.І., Фетісової Т.Л.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Шаповал Олени Володимирівни на рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21 лютого 2025 року у справі за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя,

в с т а н о в и в :

Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21.02.2025 позовні вимоги ОСОБА_2 та зустрічні позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Виділено у власність ОСОБА_2 автомобіль легковий ВАЗ 21112, д.н.з. НОМЕР_1 , а також визнано за ним право власності на 1/5 частку наступних об`єктів нерухомого майна:

- 37/50 частин будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка, площею 544 кв.м., кадастровий номер :02:068:0063, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Виділено у власність ОСОБА_1 право власності на 4/5 частки наступних об`єктів нерухомого майна:

- 37/50 частин будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка, площею 544 кв.м., кадастровий номер :02:068:0063, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись з таким рішенням суду, представник ОСОБА_1 адвокат Шаповал О.В. подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове. У задоволенні первісного позову ОСОБА_2 відмовити повністю. Зустрічний позов ОСОБА_1 задовольнити у повному обсязі.

В апеляційній скарзі адвокат Шаповал О.В. ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21.02.2025.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 24.06.2025 наведені причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, а апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Шаповал О.В. залишено без руху та надано п`ятиденний строк з моменту отримання ухвали для усунення недоліків, шляхом подання на адресу Черкаського апеляційного суду інших поважних причин пропуску строку, визначеного статтею 354 ЦПК України. Роз`яснено скаржнику, що в разі невиконання цієї ухвали в зазначений термін, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, судом апеляційної інстанції буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження у справі.

Відповідно до довідки про доставку електронного документу ухвалу Черкаського апеляційного суду від 24.06.2025 у справі № 711/3120/22 було надіслано Шаповал О.В. в електронний кабінет 24.06.2025 о 21:49 (т. 5 а.с. 124).

Судовими рішеннями є, зокрема, ухвали (п. 1 ч. 1 ст. 258 ЦПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи (п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України).

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення (п. 5 ч. 6 ст. 272 ЦПК України).

Таким чином, ухвала Черкаського апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху від 24.06.2025 вважається врученою представнику ОСОБА_1 адвокату Шаповал О.В. 25.06.2025.

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє (ч. 7 ст. 272 ЦПК України) .

Якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно?телекомунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення (ч. 11 ст. 272 ЦПК України).

Схожа за змістом норма закріплена у ч. 7 ст. 14 ЦПК України.

Адвокат як представник бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає в реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи.

Це означає також, що процесуальні дії, рішення, позиція представника в судовому процесі створюють юридичні наслідки саме для особи, від імені якої він діє, і остання має теж це розуміти.

Участь сторони в судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом сторони, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави.

До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11.07.2024 року у справі № 9901/236/21.

Водночас, у встановлений судом строк та до теперішнього часу вимоги ухвали Черкаського апеляційного суду від 24.06.2025 про залишення апеляційної скарги без руху скаржником не виконано, недоліки апеляційної скарги, про які зазначено у мотивувальній частині ухвали не усунуто, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав не подано.

Практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12.07.2007).

Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява № 45783/05).

Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява № 23436/03).

При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду.

Інститут процесуальних строків сприяє досягненню юридичної визначеності, а також стимулює учасників справи та інших заінтересованих осіб добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними, а після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Право на апеляційне оскарження судового рішення напряму залежить від обізнаності про наявність судового спору та своєчасності отримання судового рішення суду першої інстанції (постанова Верховного Суду від 10.02.2022 у справі № 2-о-6/11).

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Поважними причинами пропуску процесуального строку вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення заяви стає неможливим або утрудненим, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання скарги.

Вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд повинен у сукупності оцінити всі обставини справи, навести мотиви щодо поважності чи неповажності причин пропуску строків на апеляційне оскарження та зазначити, з яких підстав подане скаржником клопотання не може бути задоволене.

Лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин (постанова Верховного Суду від 17.02.2022 у справі № 757/53948/16-ц).

Суд повинен звертати увагу та дослідити усі доводи заявника, врахувати тривалість строку, який пропущено, поведінку заявника протягом цього строку, які дії він вчиняв. Суди повинні гарантувати доступ до правосуддя особам, які вважають, що їх право порушене, і діяли добросовісно, але пропустили строк звернення до суду з поважних причин (постанова Верховного Суду від 30.06.2022 у справі № 120/1966/21-а).

За приписами ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 4 ст. 357 ЦПК України визначено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 358 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Апеляційним судом враховано висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 28.04.2021 у справі № 640/3393/19, за якими до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, крім цього, має інші недоліки, і ці недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунуто, зокрема й не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для його поновлення, слід застосовувати імперативні приписи процесуального закону, які зобов`язують суд, у разі якщо особою у визначений строк не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або у поданій заяві будуть наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, визнані судом неповажними, відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Такий підхід обумовлений тим, що право на оскарження судового рішення обмежене встановленим у законі строком на апеляційне оскарження, покликаним на дотримання принципу правової визначеності як одного з елементів верховенства права.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів вважає, що оскільки після залишення апеляційної скарги без руху, скаржник не усунув недоліки та не навів інші поважні причини пропущення строку на апеляційне оскарження рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21.02.2025, з наданням підтверджуючих доказів, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. 357, 358 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Шаповал Олени Володимирівни на рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21 лютого 2025 року у справі за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Судді Ю.В. Сіренко

Н.І. Гончар

Т.Л. Фетісова