ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/4734/25
Провадження № 2/362/2946/25
У Х В А Л А

01.07.2025 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та поділ майна подружжя,

в с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_1 адвокат Веліканов К.С. звернувся до суду з позовом в якому просив визнати спільним сумісним майном подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельну ділянку, площею 0,0600 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 214, кадастровий номер:02:015:0278, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 право власності на частку земельної ділянки, площею 0,0600 га, реєстраційний номер об`єєкта нерухомого майна 214, кадастровий номер :02:015:0278, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Стягнути з ОСОБА_2 аліменти на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 у розмірі 31 960 грн. щомісячно до досягнення дитиною повноліття.

При вирішенні питання щодо наявності підстав для призначення справи до розгляду встановлено наступне.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 15 постанови від 12.06.2009 р. №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі).

Однак, заявлені позивачем позовні вимоги про поділ майна та стягнення аліментів, є різними і зовсім не пов`язаними між собою ні підставою виникнення, ні поданими доказами, не є основними та похідними позовними вимогами. Правильність вирішення позовних вимог про поділ майна подружжя не залежить від правильності вирішення позовних вимог про стягнення аліментів.

Крім того, діючими нормами процесуального права передбачений різний порядок позовного провадження у справах за такими вимогами. Так, розгляд позовних вимог про поділ майна подружжя здійснюється в порядку загального позовного провадження, а стягнення аліментів - в порядку спрощеного позовного провадження.

Крім того, суддя звертає увагу позивача на те, що в позовній заяві об`єднані дві позовні вимоги які, на думку суду, не можуть бути розглянути в одному позовному провадженні (поділ майна подружжя, стягнення аліментів), оскільки відсутня спільність предмету позову, позовні вимоги не однорідні.

Отже, позивачем при зверненні до суду з даним позовом були порушені правила об`єднання позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли: порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог, тому наявні підстави для застосування п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, а саме поверненню позовної заяви.

Крім того, приймаючи до уваги те, що повернення позовної заяви, відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки позивач має право повторно звернутися до суду усунувши допущені порушення процесуального законодавства шляхом подачі окремих позовів.

Керуючись статтями 2, 4, 185, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та поділ майна подружжя - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання).

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко