СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/6023/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2025 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Кравченко Ю.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, державний нотаріус Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко Оксана Андріївна, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності в порядку спадкування за законом,

УСТАНОВИВ:

11 червня 2025 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , подана адвокаткою Кушніренко І.О., до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, державний нотаріус Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко Оксана Андріївна, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.06.2025 головуючим суддею визначено Кравченка Юрія Вікторовича. Справа передана судді 16.06.2025.

23 червня 2025 року суд постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зобов`язав позивачку сплатити судовий збір в сумі 1 211,20 гривень за пред`явлену немайнову вимогу; визначити ціну позову з урахуванням дійсної вартості спірного майна, з поданням належних і допустимих доказів такої вартості, і, у разі необхідності, доплатити судовий збір за пред`явлену майнову вимогу.

30 червня 2025 року до суду надійшла заява про усунення недоліків подана представником позивачки, адвокаткою Кушніренко І.О.

До заяви представник позивачки долучила квитанцію АТ «ТАСКОМБАНК» № 2683-8153-2630-7736 від 26.07.2025 про сплату судового збору за пред`явлену немайнову вимогу.

Окрім того, представник позивачки зазначила, що дійсна вартість спірного майна (1/8 частки у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 ) становить 28 375,00 гривень. Така вартість визначена в договорі дарування від 28.10.2014 на підставі звіту про незалежну оцінку, складеного ТОВ «Київська оціночна компанія».

Заява передана судді 10 липня 2025 року.

Дослідивши заяву про усунення недоліків та додатки до неї, суддя дійшов таких висновків.

До відкриття провадження у справі, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), чи підсудна справа даному суду, чи немає інших підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в цивільній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру встановлюється ставка судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Нормативної дефініції дійсної вартості майна чинне законодавство України на сьогодні не містить.

Водночас у пункті 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» передбачено, що в ході вирішення питання про грошові стягнення у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, суди мають виходити з того, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. При цьому, під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до положень Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 1440 від 10.09.2003 ринкова вартість майна - це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Отже, поняття «дійсна вартість майна» є за своїм змістом тотожним поняттю «ринкова вартість майна»

Дійсна (ринкова) вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-III (далі - Закон).

Відповідно до положень статті 12 Закону звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Строк дії звіту про оцінку майна не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, про що зазначається в такому звіті (пункт 2 розділу ІV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17.05.2018 за № 658).

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У заяві від 30.06.2025 представник позивачки вказала, що дійсна вартість спірного майна визначена в договорі дарування від 28.10.2014 на підставі звіту про незалежну оцінку, складеного ТОВ «Київська оціночна компанія» і становить 28 375,00 гривень.

Очевидно, що така вартість та механізм її визначення (на підставі звіту про оцінку майна, складеного 07.10.2014) не відповідають вимогам встановлення дійсної вартості майна для визначення ціни позову і суми судового збору, яку має сплатити позивачка.

Будь-яких інших доказів на підтвердження дійсної вартості спірного майна представник позивачки не надала.

Наведене, з огляду на приписи Закону України «Про судовий збір», унеможливлює визначення правильної суми сплаченого судового збору.

Отже, позивачці необхідно визначити ціну позову з урахуванням дійсної вартості спірного майна, з поданням належних і допустимих доказів такої вартості, і, у разі необхідності, доплатити судовий збір за пред`явлену майнову вимогу.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху. При цьому суддя вважає за доцільне встановити позивачці строк у 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175-177, 185, 258-261, 353ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, державний нотаріус Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко Оксана Андріївна, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Зобов`язати позивачку:

- визначити ціну позову з урахуванням дійсної вартості спірного майна, з поданням належних і допустимих доказів такої вартості, і, у разі необхідності, доплатити судовий збір за пред`явлену майнову вимогу.

Надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви, що становить 10 днів з дня вручення позивачці цієї ухвали.

Роз`яснити позивачці, що в разі невиконання ухвали суду у встановлені строки позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачці, що не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Кравченко