Дата документу 22.07.2025
Справа № 334/5796/25
Провадження № 2/334/3256/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2025 року м.Запоріжжя

Суддя Дніпровського районного суду м. Запоріжжя Коломаренко К.А., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного Товариства «Перший Український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Дніпровського районного суду м.Запоріжжя з вищевказаною позовною заявою, в якій просить стягнути з ОСОБА_1 суму заборгованості у загальному розмірі 77 613,10 грн., яка складається з заборгованості за кредитним договором (1) № 801 від 01.09.2020 року у розмірі 22 194,93 грн., (2) за кредитним договором № 701 від 13.11.2020 в розмірі 31 735,62 грн., за кредитним договором № 901 від 12.07.2021 року у розмірі 23 682,55 грн..

Вивчивши зміст позовної заяви та матеріалів, доданих до неї, суд приходить до висновку про необхідність повернення позову з наступних підстав.

Відповідно до п.2 ч.4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Правила об`єднання і роз`єднання позовів визначені ст. 188 ЦПК України.

Статтею 188 ЦПК України визначено підстави та порядок об`єднання і роз`єднання позовних вимог. Зокрема, згідно з частиною першою цієї статті в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення цивільного спору.

Отже, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами. Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Кожна кредитна операція (операція позики) є самостійним правовідношенням, що є підставою для виникнення у сторін цього правовідношення цивільних прав і обов`язків. У випадку наявності порушень, які були допущені як під час укладення відповідного кредитного договору, так і при його виконанні, утворюють окремий склад цивільно-правового правовідношення, що характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин вчинення кожної з цих операцій засвідчується доказами, які не є пов`язаними між собою (різні кредитні договори, договори факторингу тощо).

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 15.02.2019 у справі № 910/11811/18, від 25.07.2019 у справі № 916/2733/18 та від 16.10.2020 у справі № 910/7186/19.

Як вбачається з позовної заяви, у ній позивачем об`єднані позовні вимоги про стягнення заборгованості за трьома різними кредитними договорами, які укладені між сторонами в різний період часу. Таким чином, заявлені вимоги про стягнення заборгованості з відповідача виникли з різних підстав, мають різні предмети доказування, підтверджуються різними доказами. Заявлені вимоги також не являються похідними одна від одної.

У даному випадку об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки. Сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, ускладнює розгляд та вирішення справи. Об`єднання позовів є правом, а не обов`язком суду.

Таким чином, позивачем при зверненні до суду порушено правила об`єднання позовних вимог, визначені ст. 188 ЦПК України.

Частиною 2 ст. 188 ЦПК України визначено, що суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Проте, даними нормами визначено компетенцію суду об`єднати справи після надходження їх до суду, при вирішенні питання про відкриття провадження або до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

У даному випадку суд вважає, що позивачу слід звернутись до відповідача з окремими позовами за кожним кредитним договором та оплатити судовий збір за подання кожного позову майнового характеру, виходячи з ціни позову, відповідно до ЗУ «Про судовий» збір, а в подальшому вирішити питання про доцільність об`єднання в одне провадження справ за позовами одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність повернення позову Акціонерного Товариства «Перший Український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Керуючись ст.ст.177,185, 188 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного Товариства «Перший Український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя: Коломаренко К. А.