Справа № 523/6487/25
Провадження №2/523/4003/25
У Х В А Л А

"08" липня 2025 р. м. Одеса

Пересипський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді - Далеко К.О.,

за участю секретаря - Дяченко Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду №17 в місті Одесі, клопотання відповідача ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без руху, по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮНІТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Пересипського районного суду місті Одеси перебуває на розгляді цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮНІТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Пересипського районного суду м. Одеси від 21 квітня 2025 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання заперечень (відзиву) на позовну заяву. Копію ухвалу про відкриття провадження направлено поштовим зв`язком сторонам по справі.

08.07.2025 року на адресу суду від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання про залишення позову без руху, у зв`язку із невиконанням позивачем обов`язку щодо направлення позовної заяви з додатками, посилаючись на те, що позивачем не додано до позовної заяви доказів направлення відповідачу копії позовної заяви з додатками, а також не додано доказів отримання відповідачем вказаних документів. Звернувшись до відділення «УКРПОШТИ» з проханням надати відомості щодо наявної інформації про надходження на його адресу листів, йому було надано відповідь в якій було зазначено про те, що для надання такої інформації йому потрібно надати номер «трекінгу», який йому не відомий. В подальшому у відділі пошти йому було повідомлено про те, що в березні місяці на його адресу та на його ім`я дійсно надходила посилка від ТОВ «ЮНІТ КАПІТАЛ» з вимогою післяплати за рахунок отримувача. Тобто за вказану посилку він мав сплатити кошти в сумі, яка приблизно дорівнювала 100 грн. Таким чином, позивач відправив на його адресу посилку за його рахунок. Крім того, в наданій позивачем копії квитанції про сплату судового збору № 12276 від березня 2025 року не має відомостей про те за яку саме позовну заяву сплачено судовий збір, відсутній підпис працівника банку. Таким чином, надана позивачем копія квитанції про сплату судового збору не відповідає вимогам чинного законодавства та не може бути прийнята судом як належний доказ про сплату судового збору

Дослідивши клопотання відповідача, позовну заяву та додані до неї документи, суд приходить до наступних висновків.

Засобами електронного суду, позивач ТОВ «ЮНІТ КАПІТАЛ» в особі представника Тараненко А.І. звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Дану заяву сформовано та подано через систему «Електронний суд».

17 серпня 2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

За змістом частини 5 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно ч. 7 ст.43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Частиною 8 статті 43 ЦПК України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до розділу 2 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст.177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Суд констатує, що при аналізі документів, які були подані до суду вбачається, що позивачем було направлено на адресу відповідача ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , копію позовної заяви з додатками. Це підтверджується доданою до позову копією Списку №20459-04-38-41, в якому зазначено номер відправлення, а також оплату за пересилання 55,00 грн. До позовної заяви також додано і Опис вкладення.

Таким чином, суд критично відноситься до доводів відповідача, в частині не виконання позивачем ч.7 ст. 43 ЦПК України. Також, не підтверджуються жодним чином доводи відповідача, що на Укрпошті йому усно повідомили про надходження на його ім`я посилки від ТОВ "ЮНІТ КАПІТАЛ" з вимогою після сплати, більш того наведені доводи спростовуються копією Списку №20459-04-38-41, в якому зазначено номер відправлення, а також передбачена оплата за пересилання 55,00 грн., графа післясплата - не заповнена.

Щодо доводів відповідача про не надання позивачем підтвердження про отримання відповідачем копії позовної заяви з додатками, то суд зазначає, що чинним законодавством не передбачено обов`язку позивача надавати до позову докази отримання відповідачем копії позовної заяви з додатками.

Одночасно, суд роз`яснює відповідачу право на ознайомлення із матеріалами справи.

Окрім цього, позивачем до позовної заяви додано копію платіжної інструкції № 12276 від 28 березня 2025 року про сплату судового збору у розмірі 2422,40 грн.

Згідно до частини другої статті 9 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI«Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Перевірку зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України реалізовано за допомогою комп`ютерної програми документообігу загальних судів "Д-3". Дані, щодо підтвердження сплати (повернення) судового збору надходять в автоматичному режимі до "Д-3", при цьому виконується автоматичне поєднання записів про сплату (повернення) судового збору, які зазначаються в картці справи, з записами підтверджень про оплату (повернення) судового збору, які надійшли з Державної казначейської служби України.

При перевірці судом платіжної інструкції № 12276 від 28 березня 2025 року про сплату судового збору у розмірі 2422,40 грн про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, судом встановлено, що вказана платіжна інструкції не використовувалася в інших справах, судовий збір сплачено за подану позовну заяву та кошти сплачені по ній зараховані до спеціального фону Державного бюджету України, що підтверджується Випискою з комп`ютерної програми документообігу Д-3 про зарахування судового збору до спеціального фонду.

Таким чином, додана до позовної заяви копія платіжної інструкції № 12276 від 28 березня 2025 року є документом, що підтверджує сплату судового збору відповідно до Законом України «Про судовий збір».

Крім того, суд зазнає, що відсутність підпису працівника банку на платіжній інструкції не робить її недійсною як документ, що підтверджує сплату. Сплата судового збору підтверджується відповідною квитанцією, а не обов`язковим підписом працівника банку на платіжній інструкції.

Суд виходить із того, що держава не має чинити правових чи практичних перешкод для реалізації особою права звернутися до суду. Застосовуючи процесуальні норми, суди повинні уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості.

Про це правило, сформульоване Європейським судом з прав людини, нагадав Касаційний господарський суд Верховного Суду, розглядаючи клопотання однієї зі сторін у справі 903/1199/23 про закриття провадження.

В свою чергу, наведена відповідачем судова практика у клопотанні, не є релевантною до спірних правовідносин,

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про безпідставність доводів викладених у клопотанні відповідача щодо порушення позивачем при зверненні до суду приписів ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а відтак у задоволенні клопотання слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 175-177, 185, 187, 260 Цивільного процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про залишення позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮНІТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором без руху - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: К.О. Далеко