Справа № 372/1923/23
ухвала

Іменем України

11 липня 2025 року Обухівський районний суд Київської області у складі: головуючої судді Висоцької Г.В., при секретарі Куник О.В., за участю позивача ОСОБА_1 , його представника ОСОБА_2 , представника відповідачки ОСОБА_3 , розглянувши в приміщенні Обухівського районного суду Київської області у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про встановлення факту проживання чоловіка і жінки однією сім`єю, поділ спільної сумісної власності, визнання недійсним договору дарування,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вищезазначена справа.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 зробив заяву про відсутність процесуальних підстав для допиту свідка з боку відповідачки ОСОБА_7 , оскільки представником відповідачки ОСОБА_3 не подавалося відповідне клопотання під час підготовчого судового засідання.

На питання суду, чи має позивач ОСОБА_1 впевненість у відсутності вказаного клопотання про допит свідка ОСОБА_7 і чи ґрунтується воно на ретельному вивченні матеріалів цивільної справи, позивач ОСОБА_1 надав ствердну відповідь.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами (Постанова ВС від 18.10.2021 у справі № 299/3611/19 (провадження № 61-9218св21)).

Відповідно до положень ч.1 ст.44 Цивільного процесуального кодексу України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках невиконання процесуальних обов`язків, зокрема, ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Перевірка вказаного твердження позивача про відсутність в матеріалах цивільної справи вказаного клопотання про допит свідка ОСОБА_7 мало наслідком для суду повернення під час судового розгляду до вивчення матеріалів цивільної справи, які сформовані в 11 томах, відкладення в часі допиту трьох свідків, які очікували на свій допит в судовому засіданні.

В ході перевірки матеріалів цивільної справи судом встановлено наявність клопотання про допит свідка ОСОБА_7 від 30.10.2023 року, яке містилося в томі 5 на а. с. 211.

Отже, недобросовісне ознайомлення позивача із матеріалами справи та як наслідок зроблена ним заява про заперечення допиту свідка ОСОБА_7 мало наслідком вжиття судом дій під час судового розгляду, спрямованих не на дослідження доказів, зокрема допит свідків, запланованих раніше, а на перевірку наявності вказаного клопотання серед матеріалів цивільної справи.

Суд не може проігнорувати дії позивача, які полягали у зверненні до суду із заявою, яка не ґрунтувалася на належному ознайомлення із матеріалами цивільної справи, що є проявом недобросовісності дій позивача під час судового розгляду, і які призвели до відтермінування допиту свідків, які очікували на початок допиту в приміщенні суду, з`явившись в приміщення суду точно в призначений час.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне застосувати до позивача ОСОБА_4 захід процесуального примусу у виді штрафу в розмірі 0,3 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в його мінімальному рівні, розраховуючи на достатність цього заходу для попередження подальшого недобросовісного використання процесуальних обов`язків.

Частиною 5 статті 148 Кодексу визначено, що ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

Керуючись статтями 2, 18, 43, 148, 260, 261, 353-355, суд

У Х В А Л И В:

Накласти на позивача ОСОБА_4 штраф у сумі 0,3 розміру прожиткового мінімумів для працездатних осіб, а саме 908,40грн.

Дані про боржника: ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ).

Дані про стягувача: Державна судова адміністрація України, ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 37993783, реквізити платежу: отримувач коштів УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/21081100, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026007, код класифікації доходів бюджету 21081100.

Прізвище, ім`я, по батькові та посада посадової особи, яка видала виконавчий документ Обухівський районний суд Київської області в особі судді Висоцької Ганни Володимирівни.

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом.

Ухвала дійсна для пред`явлення до виконання протягом 3 (трьох) років з дня набрання нею законної сили.

Роз`яснити, що особа, на яку накладено штраф, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї заходів процесуального примусу.

Суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених ЦПК України (ч. 2 ст. 144 ЦПК України).

Ухвала про застосування заходів процесуального примусу у виді штрафу є виконавчим документом (на підставі ч. 3 ст. 146 ЦПК України) та підлягає негайному виконанню.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 14.07.2025 року.

Суддя Г.В.Висоцька