Справа № 696/799/25
Провадження № 2/696/335/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 липня 2025 року м. Кам`янка

Суддя Кам`янського районного суду Черкаської області Білопольська Н.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановила:

23 червня року ОСОБА_1 звернулася до Кам`янського районного суду Черкаської області з вищевказаним позовом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до такого висновку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При вирішенні питання про відкриття провадження встановлено, що заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України з огляду на таке.

Виходячи з приписів ст. 187 ЦПК України, перед вирішенням питання про відкриття провадження у справі суддя має перевірити належність справи до юрисдикції та підсудності суду.

Визначити підсудність суду означає з`ясувати коло цивільних справ, які компетентний вирішувати по суті даний суд.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загального суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішуються питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна заява.

У відповідності до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі, якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Відповідно до ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування.

Згідно з ч. 2 ст. 28 ЦПК України визначено, що позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти.

Як передбачено ч. 9 ст. 28 ЦПК України, позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Нормою ч. 10 ст. 28 ЦПК України передбачено, що позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

З метою визначення підсудності вказаної цивільної справи судом здійснено запит до виконавчого комітету Кам`янської міської ради Черкаської області щодо зареєстрованого місця проживання відповідача. З наданої суду інформації діловода с. Баландине ОСОБА_3 від 02 липня 2025 року за № 40 вбачається, що гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не зареєстрований та не проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Окрім того, з відповіді виконавчого комітету Кам`янської міської ради Черкаської області щодо зареєстрованого місця проживання позивачки за № 39 від 24 червня 2025 року вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , але на території с. Баландине не проживає.

Звертаючись із вказаною позовною заявою, позивачка не обґрунтувала підсудність справи саме Кам`янському районному суду Черкаської області.

Так, позивачка не вказала останню відому адресу місця реєстрації відповідача та не зазначила відомості про місцезнаходження майна відповідача, не зазначила місце його роботи, що є суттєвим при вирішенні питання про підсудність вказаної цивільної справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Дана норма закону стосується випадків, коли один із подружжя заперечує проти розірвання шлюбу, у зв`язку з чим полегшений спосіб розірвання шлюбу є неможливим, або коли він не заперечує проти розірвання шлюбу, але ухиляється від подання відповідної спільної заяви до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Згідно з п.п. 3, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі за заявою про розірвання шлюбу, суди мають враховувати, що воно проводиться органами РАЦС лише у випадках, передбачених статтями 106, 107 СК України.

При цьому питання про розірвання шлюбу вирішується незалежно від наявності між подружжям майнового спору. Розірвання шлюбу судом відбувається: за наявності в подружжя спільних неповнолітніх дітей; за відсутності згоди одного з подружжя на розірвання шлюбу, крім випадків, передбачених ст. 107 СК України; за спільною заявою подружжя, яке має дітей, відповідно до ст. 109 СК України; за позовом одного з подружжя відповідно до ст. 110 СК України. У заяві про розірвання шлюбу має бути зазначено дату й місце реєстрації шлюбу, мотиви його розірвання, чи є від шлюбу неповнолітні діти, при кому з батьків вони перебувають, пропозиції щодо участі подружжя в утриманні та вихованні дітей після розірвання шлюбу, чи заявляються інші вимоги, які може бути вирішено одночасно з позовом про розірвання шлюбу.

У позовній заяві відсутнє обґрунтування звернення позивачки з позовною заявою до суду, враховуючи відсутність у подружжя спільних дітей, оскільки в даному випадку підставою звернення може бути лише незгода відповідача із розірванням шлюбу в позасудовому порядку, тобто з позову не вбачається, що між подружжям існує спір.

За таких обставин позивачці необхідно обґрунтувати підстави, за яких вона звертається до суду з позовом про розірвання шлюбу з відповідачем, оскільки з позову вбачається, що спільні малолітні чи неповнолітні діти у них відсутні, та не надано доказів, що відповідач не згоден на розірвання шлюбу в органах ДРАЦС.

Разом з тим, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, а саме зазначена у позовній заяві адреса місця проживання відповідача не дає можливості визначити підсудність розгляду справи; неможливо визначити останнє відоме місце проживання відповідача, оскільки відсутні будь-які документи, які підтверджують факт проживання відповідача за адресою, вказаною в позовній заяві; не зазначено місцезнаходження відповідача в державі Ізраїль; відсутні відомості про місце перебування позивачки та не обґрунтовано підстави звернення з даним позовом за територіальною підсудністю саме до Кам`янського районного суду Черкаської області.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Статтею 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

За нормами ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Не є представником особа, яка хоч і діє в чужих інтересах, але від власного імені, а також особа, уповноважена на ведення переговорів щодо можливих у майбутньому правочинів. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Відтак позивачці необхідно визначити свій процесуальний статус, оскільки вона у позовній заяві одночасно зазначена як позивач та як представник позивача, або ж надати докази свого статусу представника у суді (якщо це не адвокат або законний представник).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За викладених обставин є необхідним залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків та оформлення її у відповідності до вимог Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Запропонувати позивачці ОСОБА_1 виправити недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачці. У разі неусунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачці зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.А. Білопольська