Справа № 537/4509/25
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"21" липня 2025 р. р.Суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області Мартишева Т.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Сидоренко Тетяна Юріївна, до товариства з обмеженою відповідальністю «Інчер» про стягнення заборгованості по заробітній платі, -

В С Т А Н О В И В:

16 липня 2025 року до Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Сидоренко Т.Ю., до ТОВ «Інчер», у якій позивач просить суд стягнути з ТОВ «Інчер» на його користь нараховану, але не виплачену заробітну плату 42 740,09 грн, нараховану компенсацію за невикористану відпустку 2 912,63 грн, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (вказана сума не є точною, потребує перерахування на день ухвалення судового рішення, але не більше ніж за 6 місяців) 50 690,84 грн та 2682,31 грн утриманих профспілкових внесків.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі судом встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, у зв`язку із чим підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Як передбачено ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності із ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Позивачем при зверненні до суду з позовом судовий збір не сплачено, про наявність пільг не зазначено, клопотання про відстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати з передбачених законом підстав не заявлене.

Позивач посилається у позовній заяві на положення п. 1 ч. 1ст. 5 Закону України "Про судовий збір", відповідно до якого від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

При цьому, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 зазначено, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці", тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

За змістом приписів статей 94,116,117 Кодексу законів про працю України та статей 1,2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР "Про оплату праці" середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Відповідно до ч. 1, п. п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік", з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн.

Таким чином, відповідно до ставок судового збору, встановлених Законом України "Про судовий збір" судовий збір за подання вказаного позову щодо вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку складає 1211, 20 грн (3028 грн х 0,4).

Частиною 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17.10.2014 р. N 10, подані до суду позовні заяви чи заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Відповідно до п. 13 вищезазначеної Постанови якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Як вбачається із позовної заяви, в ній об`єднано дві вимоги немайнового характеру, за звернення до суду з якими підлягає сплаті судовий збір - стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільнення, стягнення утриманих профспілкових внесків, таким чином, відповідно до ставок судового збору, встановлених Законом України "Про судовий збір", судовий збір за подання цієї заяви до суду становить 2 422 грн 40 коп.

Разом з тим, відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

У пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" № 10 від 17.10.2014 вказано, що клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому варто зауважити, що у випадку наявності об`єктивних причин, які перешкоджають оплаті судового збору, позивач має право звернутися до суду з мотивованим клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір». Такий механізм забезпечує доступ до правосуддя для осіб, які не можуть сплатити судовий збір у повному обсязі одночасно, але не передбачає безумовного звільнення від його сплати без наявності законної підстави.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для виправлення вищезазначених недоліків, а саме надати до докази щодо сплати судового збору у визначеному законом порядку та розмірі на наступні реквізити: отримувач: ГУК у Полтавській обл./Крюківський р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ): 37959255, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA 0016718, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Сидоренко Тетяна Юріївна, до товариства з обмеженою відповідальністю «Інчер» про стягнення заборгованості по заробітній платі - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви у строк, що не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали направити позивачу, представнику позивача.

Ухвала може бути оскаржена окремо від рішення суду в частині визначення розміру судових витрат до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : Т.О. Мартишева