Справа № 274/2174/25 Провадження № 2/0274/1157/25
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
27.06.25 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Ніколайчук О.І.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1 , представником якого є ОСОБА_2 ,
доБердичівської міської ради Житомирської області, представником якої є Окунь О.М.,
провизначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернувся з позовом, у якому, з урахуванням заяви від 23.06.2025 р. (про описку у позовній заяві) у просить визначити йому додатковий строк два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позов обґрунтований тим, що ОСОБА_1 нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері у зв`язку з тим, що він не звернувся у встановлений законодавством України строк з заявою для прийняття спадщини. Цей строк він пропустив з поважних причин, оскільки тяжко хворів та проходив лікування, у тому числі переніс операцію та проходив після неї реабілітацію.
Бердичівська міська рада Житомирської області своєї позиції щодо предмета спору у порядку встановленому нормами Цивільного процесуального кодексу України, не повідомила, проте від неї надійшла заява від 13.05.2025 р. про розгляд справи за відсутності представника, у якій також вказано, що щодо задоволення позову вона не заперечує (а. с. 67).
Судом з`ясовано, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Бердичеві Житомирської області (актовий запис № 1606 від 17.11.2022 р.), що підтверджується свідоцтвом від 17.11.2022р. про смерть (а. с. 12).
ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом від 14.05.2024 р. про народження (а. с. 11).
Тобто, зважаючи на статті 1216 1218, 1222, 1223, 1258 та 1261 Цивільного кодексу України, ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_3 першої черги за законом.
Відповідно до частини третьої статті 1268, частин першої та другої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Таким чином ОСОБА_1 як такий, що на час відкриття спадщини постійно з ОСОБА_3 не проживав, для прийняття спадщини повинен був подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), проте не зробив цього, що випливає зі змісту його позовної заяви та постанови від 21.06.2024 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Богатирчука А.М. (а. с. 17).
Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до абзаців першого та другого пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Згідно з частиною першою статті 1221 Цивільного кодексу України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Тобто відповідачами у цій справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , і лише за їх відсутності територіальна громада в особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
З довідки від 21.06.2024 р. приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Богатирчука А.М. випливає, що інші спадкоємці ОСОБА_3 , які б прийняли спадщину, відсутні (а. с. 18).
Як зазначалося вище, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Бердичеві Житомирської області, у тому Суд виходить з того, що місцем відкриття спадщини є м. Бердичів Житомирської області.
Таким чином Бердичівська міська рада Житомирської області є належним відповідачем у справі, оскільки місцем відкриття спадщини ОСОБА_3 є м. Бердичів Житомирської області, а інші спадкоємці, які прийняли спадщину ОСОБА_3 , відсутні.
Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 пропустив строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки тяжко хворів та проходив лікування, у тому числі переніс операцію та проходив після неї реабілітацію.
Ці обставини підтверджуються поданими ним доказами медичними документами, з яких випливає, що на початку травня 2023 р. в ОСОБА_1 погіршився стан здоров`я, через що він змушений був звернутися до лікувальних закладів, де проходив обстеження, 09.05.2023 р. його було госпіталізовано, виписано 19.05.2023 р., після чого він продовжив звертатися до лікувальних закладів, у тому числі у 2024 та у 2025 рр. (а. с. 19 56).
Зважаючи на наведене, Суд вважає, що ОСОБА_1 пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин.
Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 258, 259, 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
2. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут