УХВАЛА

21 липня 2025 року

м. Київ

справа № 363/809/20

провадження № 61-8493 ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 12 березня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 червня 2025 року у справі за позовом керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Пірнівської сільської територіальної громади до Пірнівської сільської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про визнання недійсним рішення Новосілківської сільської ради, скасування рішень державного реєстратора та повернення земельних ділянок,

ВСТАНОВИВ :

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 12 березня 2025 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 05 червня 2025 року, у задоволенні позову керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Пірнівської сільської територіальної громади відмовлено.

03 липня 2025 року заступник керівника Київської обласної прокуратури, із застосуванням засобів поштового зв`язку, звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на вказані судові рішення, у якій просить їх скасувати та ухвалити нове про задоволення позову у повному обсязі.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Щодо сплати судового збору

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України доданий до касаційної скарги документ про сплату судового збору у розмірі 8 408,00 грн, не підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 2 102,00 грн.

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 % ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102,00 грн) і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

(735 700,00 грн).

Згідно із підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу

(2 102,00 грн).

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Зі змісту положень пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України вбачається, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач у справі. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна тощо.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20), судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.

У лютому 2020 року позов поданий юридичною особою, у якому заявлено сім вимог немайнового характеру (усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження земельними ділянками водного фонду шляхом визнання недійсним рішення Новосілківської сільської ради від 22 грудня 2017 року № 230-21-VII та скасування шести рішень державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №№ 43417309, 43018929, 43514902, 43514514, 43515386, 43515159) та вимогу про повернення земельних ділянок, що є вимогою майнового характеру.

При цьому суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Враховуючи, що заявником оскаржуються судові рішення, якими відмовлено у задоволенні вимог майнового та семи вимог немайнового характеру, вартість оспорюваного майна становить 8 212,92,00 грн, заявник за подання касаційної скарги має сплатити 33 632,00 грн (2 102,00 грн * 200%) + (2 102,00 грн * 200% * 7 вимог).

Заявником сплачено 8 408,00 грн (платіжна інструкція від 01 липня 2025 року № 1865), тому необхідно доплатити судовий збір у розмірі 25 224,00 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документи, що підтверджують його сплату.

Оскільки подана касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, її слід залишити без руху та запропонувати заявнику усунути недоліки.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 12 березня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 червня 2025 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Білоконь